A Balaton vizének virágzó füvei. 



49 



III. FEJEZET. 

 A BALATON VIZÉNEK VIRÁGZÓ FÜVEI. 



A Balaton vize a part mellékén mindenütt sekély, a szélén lábalva vagy 

 gázolva legtöbb helyt 100 — 200 méternyire belé mehetünk, s a víz szélének 

 növényzetét könnyen gyüjthetjük, és nagyjából akár a vízben vizsgálhatjuk. Annál 

 szembetűnőbb, a tó nagyságához képest, a Balaton vizének kevés és kevésféle 

 virágzó növényzete; edényes virágtalanja csak a part vizében van, ott is ritkaság. 



A Balaton vizének virágzó növényzete kurtaszárú, hullámzó (plánta fluitaiis) 

 vagy pedig apróbb úszó növény (plánta natans). Mind a kettő leginkább a part 

 szélére, a nádasba, vagy a nádas mellé vonul, de sem a fajának, sem az indivi- 

 duumának száma nem sok. Sőt ennek a kevésnek az élete is meglehetősen zavart 

 és veszélyeztetett. A biológus leghamarább a kikötőben, a fürdő partján vizsgálná 

 a vízi füvet vagy más növényjelenséget. A vízi fü is itt tenyészik jobban, az elké- 

 szített alkalmasabb helyen. Ámde épen ezen a helyen nincs a fü biztonságban, 

 azért változik itt a növényzet is. A Balaton partját nyáron, virágzás idején, sokan 

 látogatják s a fü csendes életét zavarják, gyakran meg is semmisítik. A partszéli 

 birtokos a sekély vízből partot sajátít el, a keszthelyi Kis-Balaton maholnap kaszáló 

 rét lesz. A mint a partot újra idomítják, a vízből foglalva bővítik, kikötővé, fürdővé, 

 itatóvá, mosóhelylyé stb. alakítják, a füve rendesen áldozatul esik. 1891. nyarán, 

 Keszthely partján még Naias marina, Ceratophyllum, Chara stb. nőtt, ma a sírján 

 sétatér, a Hullám- meg a Balaton-íogdiáó emelkedik. A siófoki és földvári szép 

 parti sétahely is sok szép növény temetője fölött készült. A füredi alsó parkban 

 más-földségi növény díszlik az eredeti vízparti fü helyén. így pusztítja az ember 

 a természedeket, nem is tudnánk könnyen átgondolni, mennyi növény megyén így 

 veszendőbe. És kivált a nádtalan partszélen, a hullámverés miatt is, még tovább 

 fog pusztulni. 



A tó nyilt vizében, általában a Balatonban, se kisebb, se nagyobb fás növény 

 meg nem terem. Nincs állandóan a fenekén maradó virágzó növénye sem. Mind- 

 egyik itt élő virágzó növénynek életkelléke, hogy legalább virágzásakor terméke- 

 nyülö szervével a víz színére emelkedjék. Ennek okáért a szárát tetemesen meg 

 kell nyújtani, a mi a növény életének nehezebb feladata. A vízi fü a Balatonban 

 a szárát 1 — 2'/.2 méternél hosszabbra nem nagyon eresztheti meg. A még nagyobb 

 mélységben tehát virágzó növény meg nem élhet, 2"20 méter mélységen túl a 

 Balatonban a virágzó növényélet teljesen megszűnik. A kurtább-szárú fü vagy rég 

 elpusztult, vagy a part sekélyebb vizébe szorult. A Balatonnak növényzeti saját- 

 sága tehát inkább a part mellékén s a nem nagy mélységben van. 



A part szélétől bentebb, mintegy két méter mélységig, a növényzet' élete 

 korlátolt; csak kétféle virágzó fü hosszú szára himbálódzik ott. Ez a balatoni hínár, 

 oly különösebb vízi fü, a mely vékony s hosszú szárával sajátságos módon tud a 

 mélyebb víz természetéhez alkalmazkodni. A míg a víz jóval nagyobb volt, cz a fü 

 is alig élhetett benne, lehet más növényzete volt. A mint a mélység és más körül- 

 mény változik, úgy győzedelmeskedik benne a régi pusztulásával más növény. A 

 szárazföldön a növény életének sokkal többféle lehetőség, állandóság és kénye- 



4 



