48 



A Balaton vizének és partmellékének növény(ieograíiája,. 



A vízi és parti növényeknek a száma se olyan sok, mint a szárazföldié, ezen- 

 kívül ezek a fajok is nagyon elszóródnak, úgy hogy egy-egy vízben kevés nö belölök, 

 s inkább ez a kevés nagy seregével bujálkodik benne. így pl. a Nagy-Balatonban 

 a kétféle hínáron kívül ahg van m.ás számba vehető' fü, a Velenczei-, Palicsi- és Plit- 

 vicai-tó vize csaknem füvetlen. A grobniki Jezerában Ranunculus aquatilis var. 

 pellitiis-or\, Fotaviogeton natans-on, P. crispus-on, Zamiichcllia pedicellatd-n és Cera- 

 topliylliau dcincrsiivi Q)X\ kívül alig van más, só't a Tátra tavainak vize is csaknem 

 füvetlcn. 



A vízi növényzet, a földség különböző helyén elszórva, külön-külön ílóra- 

 területet nem alkot. A víz, mint a tenger, természetes flórákat szorosan elkülöníthet 

 egymástól, de a tenger területének 27-féle virágzó növényébó'l külön flórákat nem 

 alkothatunk. A víz, a növényzetét tekintve, inkább sajátságos termó'hely, geográfiai 

 és florisztikai tagosulás nélkül. Inkább mint más téranyag növényzetét, egész külön 

 kellene tárgyalni. Csak a vízi növényzet királynőit, vagy akár a mythologia szerint 

 isteni jelenségeit tekintve, a Nyinphaeaccák meg a Ncliimbiaccák csodálatos és az 

 ember művelődésébe élénken belejátszó fajai ; a tündérrózsa, a habrózsa, lótusz- 

 virág, Victoria a helyett, hogy összefüggő flóraterületet alkotnának, Európában, 

 Ázsiában, Afrikában és Amerikában messzire elszakadnak egymástól s külön eltérő 

 flóraterületek termőhelyeinek bámulatba ejtő vezérnövényei. A korlátoltabb-számú 

 vízi- és a végtelen számú szárazföldi növények különböző tudományos szerepét 

 már ebből is megérthetjük. 



A Balaton vizének és nedves partmellékének növényzete tehát Európa vizeié- 

 tői és vizenyős partszéleétől tetemesen nem különbözik, inkább csak némely faj 

 jelenléte vagy hiánya szabja meg a nem nagy különbséget. Vízben a hínár, a parton 

 a hosszú-, keskeny- és merev-levelű termet modellje az uralkodó. Nagy színtarkaság 

 nincs sehol. Ellenben a Balaton északi és déli partjának szárazi növényzete is tete- 

 mesen különböző, a bakonyi part sziklás helyeinek növényzete pedig, tudomá- 

 nyosan tekintve, összefüggő egész, melyet teljesen hasonló szövetkezésével sehol, 

 többé-kevésbbé eltérő vegyülettel azonban hazánknak egykorú és egyminőségü 

 szikláin, pl. Buda vidékén, de másutt sehol sem szemlélhetünk. 



A szárazon, a szilárd talajon a növény életföltételei ősidők óta egészen mások, 

 mint a most hullámzó Balatonban. Az is bizonyos, hogy a tómellék növényzete 

 régibb epochák óta virul, mint a diluvium idején támadt Balaton vizében élő. 



A vízben, víz körül, a szárazon és hegyen a növény életkelléke és megélhe- 

 tése és más körülménye, a levegő, a víz meg a talaj részecskék összetartása szerint, 

 ma is merőben különböző lévén, külön fogjuk ismertetni ; 



1. a tó vizének edényes növényzetét, 



2. a vízjárta partmellék vegetatióját és 



3. a száraz partmellék, a környező halomvidék és hegység flóráját. 



