44 



A vízi egy- és kétszikűek egyező szervezkedése. 



sejtes nem virágzók, de ezek keletkezése és elterjedése idején a Balatontó még 

 nehezen volt, más volt a vidéke, s ezek az ősrégi füvek azután, bár már régen 

 közeledtek ide a szomszédos vagy távolabbi vidékről. 



A vízi szervezkedés ismertetésekor a Balatonmellékről messzire kitérni nem 

 akarván, ez az ismertetésünk az összes vízi növény életsajátságait elő nem tár- 

 hatta. Szükséges lenne az egész vízi vegetatióra pontosan kiterjeszkednünk, a szer- 

 vezetét a termó'helylyel kapcsolatban ismertetni, s a vízi növények morfológiáját- 

 és más életviszonyait a szárazföldiekétől elkülönítve ismertetni. Ez nemcsak a helyi 

 viszonyokat világosítaná meg körülményesebben, hanem a vízi növényélet keletke- 

 zéséről is világosabb képet tudnánk alkotni. 



Sok nevezetesség nyilatkozik a vízi növények életében, többje bizonyára ősibb 

 sajátság. Ezt könnyebben megőrizhették és átörökölhették a kevésbbé változott 

 viszonyok között. A száraz földön mind az éghajlat, mind a hegység, mind a talaj 

 sokkal tagozódottabb és sokkal jobban ki van téve a változásnak is, azért az egész 

 növényzete, valamint az egyes növény szervezete is jobban tagosuk, jobban átala- 

 kult. A szárazulat növényeinek fejlődése és átalakulása sokkal hosszabb sorozatot 

 alkotna, mint a vízi növényeké, ha a múltból összeállítani birnók. 



11. A vízi egy- és kétszikűek egyező szervezkedése. 



A vízben a növény életkelléke mindenütt egyezőbb, azért a más-más csoport- 

 beli növény szervezete is, alkalmazkodás közben egyformábbra alakul. Éppen a 

 vízi növények egy- és kétszikűi nem válnak szét élesen egymástól. Az egyszikűek 

 egyike-másika bizonyos bélyegével a kétszikűek közé emelkedik, más kétszikű 

 pedig az egyszikűek közé hanyatlik, vagy bizonyos paralleHsmust ismerünk fel 

 fejlödésök és szervezetök között. Az egyszikűeknek kétszikű bélyege, viszont a 

 kétszikűek visszacsapása az egyszikűekre, vagy az egyszikű kosborfélék meg a két- 

 szikű orobancheaccák szíktelen csírája a régi közös törzs megőrzésére vall s .azt 

 gyaníttatja, hogy az egy- és kétszikűek mai csoportja, vagy legalább némely csa- 

 ládja vízi törzsből ágazott szét. A növény, kivált a virágzók keletkezése a Föld 

 történetével homályosodik el. Lehet, a természetnek végtelen változandósága során, 

 valaha a vízben is, a szárazon is volt parallel keletkezés ; lehet, valaha és valahol 

 száraziból is keletkezett vízi fű ; de nekem a mai növényzetről systematikai és 

 biológiai alapon az a meggyőződésem, liogy a parti és szárazföldi növény víziből 

 keletkezett. 



Az egy- és kétszikű bélyeg elmosódására a következő példákat említem: 

 Az egyszikű békatutaj a kétszikű Limiianthcmum Gm. termetével jelenik meg, 

 az egyszikű gyékény pedig kétszikű karógyökérrel csírázik. A kétszikűek vízi fajai- 

 nak a fó'gyökere gyakran az egyszikűek módjára elsatnyul s helyébe bojtos gyökér 

 fejlődik (Caltha, Ranunculiis repens). A sárbeli szár gumósodása mind a két cso- 

 portban {Alisma, tündérrózsa) ismeretes. 



Az egyszikű hínár az alapterv ellenére gyakran elágazik. 



A békatutajnak kerekded, az A/is7ná-nak tojásdad vagy szívforma, a Sa^ií- 

 tarid-nak nyilas széles levele, a Ca/la paliistris levélerezete, a Naias levélfogazata 

 az egyszikűek typusától mind elütő. 



A szárölelő levélhüvely közös a Fotainogctonaceák kai, az ernyősekkel és a 

 boglárkafélékkel. 



