A rügyezés és sar/adzás töméntelen sége. 



33 



zcbl) munka, mint az ivartalan szaporodó szerv létrehozatala, de az eredmény, a 

 csírának megóvása a jövő évi fejlődés megindítására, jobban biztosított. A vízben, a hol 

 az évi életműködés kevésbbé van megszakítva, mint a szárazon, a rügyről, gumóról, 

 indáról és ágról való szaporodás, akár a végtelenségig lehetőbb, noha a virágzás 

 végre ennek is határt szabott. A száraz földön a vegetatív fejlődés és gyarapodás 

 nem lehet ilyen szakadatlan és végtelen. Az anyateströl levált nagyobb darab a 

 levegőben is elpusztul, annál kevésbbé van előkészítve és védve a kitelelésre. Ez 

 kényszeríti a légbcli níivényt, hogy kitelelő ivadékát (csíra) lehető kicsire szabja 

 s a vegetáló ág helyén vagy sarjat, vagy virágkörnyeztc ivarszerveket fejleszszcn, 

 a mag héjával és más gondoskodással a tél ellen védje. Erre a czélra kétnemű 

 sejt plazmájának kell egyesülni (fogantatás, termékenyítés). 



S. A rügyezés és sarjadzás (gemmatio et prolificatio) 



töméntelensége. 



A vízi és vízparti növénynek ismeretes természete a gyors és töméntelen sza- 

 porodása, ezért a víz szinét rövid idő alatt zöld fedővel (békalencse) vagy hinár- 

 réteggel ^ boríthatja el, avagy a szikkadó vízfenéket hamar befüvesíti. Minden növény 

 életében, de főleg a vízi fűében nagyon élénken mutatkozik az önfentartás ösztöne 

 és a veszteségek pótlása, mintegy a visszaszerző, visszapótló erő. De a fagyasztó 

 vagy hervasztó körléggel szemben maga a víz se meggyilkolója a benne úszkáló 

 vízi füdarabnak, sőt alkalmas közege a fü megifjodásának {innovatio) és új életre 

 ébredésének. A víz tovább frisseségben és életben tartja a növényt, mint a 1. vegö. 

 A levágott gally vagy ág a levegőn, külön oltalom nélkül elszárad ; a víz a gyö- 

 kéreresztést és sarjadzást, a vízi életnek ezt a két főkellékét előmozdítja, s vele 

 még a pusztuló darabból is új életet teremt. 



A vízi fü nagy része szintúgy virágzik és magvazik, mint a szárazföldi növény, 

 de ennek csak némelyike van kiváló sarjadzással megáldva. A vízi fűnek, sőt rom- 

 ladozó darabjának a rügyezése, sarjadzása s ezen az úton vegetatív tenyészése 

 különösen szapora, nem ritkán egész bámulatos. A vízi fű könnyen keletkező sar- 

 jairól hihetetlen gyorsasággal és rendkívüli halmazra szaporodhatik, a víz szinét 

 ellepi, a csatornát bctorlaszolja, a vízi közlekedésnek útjába áll stb. A vízi növény, 

 pl. a békalencse, borzhínár gyakran nem is virágzik és gyümölcsözik, sarjairól 

 mégis hamar és szerfölött elszaporodik. 0-Buda római fürdőjének langyos vizében 

 esztendők óta hasztalan keresek gyümölcsöző Ceratophyllum dcmersmn-ot. Meddőn 

 bőven nő ott, évenként boglyaszámra szokták onnan kihányni a partra, mégis — 

 vízi rügyeiröl szaporodván — esztendöről-esztendöre megint bőven tele növi a 

 csatorna langyos vizét. Ugyanígy bujálkodik más hínárféle a Rákos (Pest) meg 

 az Eger patakában (Eger mellett) is ; kihányott hínárboglyákat a parton itt is 

 gyakran látni. 



Tapolcza vizeit a böjtfű (Nasturtium officinák) sok helyütt oly sűrűen és 

 töméntelenül növi be, hogy a füvéből keletkező párnája, hely szűkében, a vízből 

 domborúan kiduzzad. Virágát ritkán lelni, de a sarja, meg a sarjáról való elága- 

 zása töméntelen. Regen eleségfü volt (böjti saláta, fűszer, a görög sisyvibrion hcte- 



' A mo.szatok, békanyál stb. is itt említhetők. 



