30 



A vízi t'i'í szőrössége. 



Kopasz vagy kopaszabb : Sürííszőrti : 



Potentilla anserina var. nuda Gaud. Potentilla anserina L. 



Ulinaria ulmaria (Spiraea denudata). Ubnaria glauca (Schultz). 

 Comarum palustre. var. villosum Peks. 



Betula pubesccns glabrifacta. Betula pubescens stlj. 



A vízbeli és parti fü összekötője a szörösséget, illetőleg kopaszságot tekintve, 

 a Polygomim aviphibium szőrös parti meg a var. Jinilaiis L. meztelen vízi alakja, 

 a mely egy tőből is fejlődik (28. ábra). 



A vízi növényen azonban a hajszálkcpletnek más faja is kiképződik. Ilyen a 

 serte és tüske. Erre nézve a vizek királyát, a Victoria regiá-i kell elsőnek említe- 

 nem, de a Balaton mellékén is van keményszörű (Symphytum officináié, Cirsium 

 brachycephalnni, Galium uliginosum, G. palustre, Chara hispida, Ch. crinita) vagy 

 tüskés vízi fű [Naias marina, Asperula aparine, másutt), az Eiythraea uliginosd--mk 

 pedig sajátságos érdessége van. 



Más bőr-, illetőleg hajszálképlet a mirigy a harmatfüvön, vagy a pelyva az 

 Aspidiiim C7-isiat7im-on, A. spimilosinn-oiVí. 



Ezek után látható, hogy a vízi növény egy természetes termőhelyen pely- 

 hes vagy kopasz lehet. Ámbár De Candolle a Regni vegetabilis systema naturale 

 11. kötetének (1821) 54. old. a nagyváradi tündéirózsa kopaszságáról azt mondja, 

 hogy «character levis equidem in plurimis plantis, sed maioris momcnti in stirpi- 

 bus aquaticis», vagyis hogy a kopaszság meg a szőrösség a legtöbb növénynek 

 gyenge bélyege, de a vízi növényen többet jelent, — az elősorolt példák azonban 

 az ellenkezőt igazolják, mert ugyanabban a kis medencze vizében is, más morfo- 

 lógiai különbség nélkül, a vízi fü egészen kopasz vagy bolyhos is lehet. Ebből az 

 is következik, hogy a Nymphaca Lotzis-nak kopasz alakját kelleténél jobban túl- 

 becsülték, növénygeografiai rejtélyt, ősvilági növénymaradékot, sajátságos endemis- 

 must kerestek benne, a hazai flórának kiváló bennszülött díszét dicsőítették, míg 

 mások helyesen, egyszerűen a Nilus tündérrózsájának, hazánkba a török ' (vagy 

 mint a N. cocrulea SAViGN.-t uraságok)-ültette virágját látták a nagyváradi meleg 

 forrásban. 



A vízi fű szőrének biológiáját tekintve, meg kell említenünk, hogy a nyers 

 táplálék fölszívása máskép van a földben és sárban, mint a vízben. Elegendő vízi 

 növényünk van a Balatonban is, a melynek gyökere általában nincs (l4. old.), 

 tehát gyökérrel már ezért se szíhatja fel a táplálékot. Továbbá a vízi fü egy része 

 bogárfogó és húsemésztő (az Utricularia gyökértelen és bogárfogó) ; fogódzkodó 

 gyökere általában gyenge, már ezért is másfélének kell lenni a táplálék fölvételének. 

 A vízi fűnek tehát nem kiválóan a gyökér a nedvszívója, noha a vízi gyökéren is 

 szivároghatik bele víz, lianem a bőre. Ezen át szivárog belé a víz, a melyben a 

 széndioxyd meg az o.xygén elnyeletve lappang, a szerves só pedig feloldódott. 

 Az egészen vízbeli fü nedvszívása tehát inkább olyan, mint az alsóbbrangú mosza- 

 toké, Characeáké, vagy más vízi kryptogamáé, a szövetjök is rendesen gyenge szo- 

 kott lenni, nem fásodik. 



A vízi növény szőre egyrészt bizonyosan mint víz-(táplálék)-szívó szerepel. 

 A növény bőrszövetén levő hajszál épp úgy szívja magába a vizet, mint a vékonyka 



' Dr SzAB(j JózsuF (js Entz Gk/a ni'pszcríi előadás közben hirdették. 



