A vízi fii életének téranynga. 



13 



sütkérező levele. Az ilyen vízi fű se sok {Salvinia, békatutaj). Vagy végre a vízi 

 fü a vízfenékhez vagy más alapzathoz erősíti magát, s a vizén át felső leveleivel 

 meg a virágjával a levegőbe merül ki (balatoni hinár). Az ilyen vízi fü a legtíibb, 

 E szerint van: 



1. cgytcj'bcli vízi fü (plánta unimcdia scii hydrobia), a mely csak vízben él, 

 mint a Ccratophyllum, Aldrovanda, a kryptogám Riccia fluitans, gyökértelenül, 

 magát se a földhöz vagy sziklához nem erősíti, se a levegőbe nem merül ki ; 



2. kéttcrbcli vízi fü (plánta binicdia seii geohyarobia), a mely a víz fenekén 

 gyökeresedik vagy taraczkol, a vízben él, de onnan természetszerű életműködésre 

 tartósabban ki nem merül (Piliilaria, Isoétes, Naias, Chara, Montia rivularis, átok- 

 hínár, Zannichcllia, Riippia, a káka és szittyó vízi alakja, kiváltképen meddőn); 



3. vízilégi fü (plánta hybraérobia), melynek vízi gyökere vagy gyökértelen 

 szára a fenékhez, általában sehova nem erősödik oda, a törzs teteje azonban a 

 virágokkal a levegőbe emelkedik, mint a békatutaj, sárga hínárvirág, Hottonia, 

 békalencse, kolokán [Salvinia, Riccia natans a kryptogamák közül). Ezeket hcnii- 

 plankton-nviV,^ azaz vízben-légben lebegőknek is mondják; 



4. háromtérbeli fű (plánta trimedia sive geohydra'érobia), a mely a víz fenekén 

 gyökeredzik, a vízen keresztül átnőve a levegőbe emelkedik, mint a hínár, a vízi 

 boglárka, Hippuris, Elatinc, Callitrichc, Marsilca,'^ tündérrózsa, habrózsa, Victoria 

 regia, a súlyom régi terméshéjával lehorgonyozva, a Vallisncria csak a virágjával 

 kimerülve; 



5. sárbcli fü (plánta limicola seu lininobia), mely a vizes sárban gyökerese- 

 dik, a törzs nagyobb része a levegőben fejlődik. Ilyen sok ernyős és fészkes fű, 

 a nád, káka, gyékény. Ide sorolhatjuk a vízi fákat (kőris, fűz, nyárfa, égerfa, 

 kányafa, kutyafa stb.) is, melyeknek magasabb törzsében keményebb szervezke- 

 dés van. 



A vízi növényzet szervezkedése és alkalmazkodása. 



A növény változéiconysága, szervezkedése és alkalmazkodása a vízben is 

 szembetűnő és tanulságos. — Más szerve, mint a szárazföldinek, a vízi növénynek 

 sincs, de ugyanaz a vízi életmód szerint máskép alakul és működik. 



A vízi virágzó fű sokkal egyszerűbb, mint a szárazföldi. A békalencse ritka 

 virágzásán és gyümölcsözésén kívül egyszerű telep, tehát nincs száras-leveles szer- 

 vezete. Más vízi fűnek nincs annyi életműszere, mint a szárazföldinek: nincs gyö- 

 kere, kacskaringója, s7Á\ mvL (Cei aiophyllinn), a virágjában nincs annyi biológiai ren- 

 dezkedés, mint a szárazi növényében. Bizonyos életjelensége azonban élénkebb és 

 meglepőbb ( Vallisneria, 5. ábra). 



A vízi gyökérzet, ha van, gyenge, az életczélja is más, csak fogódzkodik vele 

 a földben Nem erőteljes a szár sem, hajlékony és nyúlékony ; az edénynyalábja 

 egyszerű, nem vastagodik, kemény merevszárú cserjés vagy fásszárú növény mélyebb 

 vizeinkben nincs. Az egyszikűek alapterve szerint a szár ágatlan, de bujább vízi fű 

 bőven el is ágazik. A levél ágasságát, illetőleg fűzöttségét tekintve, koránt sincs 



' Schimper: Pflanzengeographie auf physiologischer Grundlage, 1898. 864., 850. old. 

 - A szíves olvasó át fogja látni, hogy itt, biológiai tekintetben a gyökér morfológiai különb- 

 ségeit nem szükséges tekintetbe vennünk. 



