86 



A Balatonmellék tavi növényzetének fogyatékossága. 



fekszik és számos északibb tavi növény nemcsak hogy magában a Balatonban 

 nincs, hanem már hazánk határát se éri el. Annál inkább várhatnánk, legalább 

 a part szélén, más ritkább, délibbfajta vagy keleti jelenséget, de e tekintetben a 

 Balaton partja sajátságosan meglehetős hátra marad a Tisza meg a Duna partjának 

 érdekes növényzetétől. 



így hazánkban s a Balatonnál nincs a Litorella, Woljfia, Fimbristylis, Dama- 

 sonium, Alíhenia, Lobelia, Hydrilla, Coleanthus, Corrigiola, Síibularia, BuUiai'da, 

 Graphephorum, Cenolophium, Ostericum stb. vízi növénygenusznak egyetlen egy faja 

 sem, a melyek leginkább Európa északi vízmellékének lakosai. A Ruppia vagy 

 Buccaferrea génuszának egy faja, a R. vagy B. obliqua (Schur) is csak Erdély 

 vizeiben terem, az Elodea meg a Vallisneria pedig csak 1882, illetőleg 1891. óta 

 honosodik nálunk, de nem a Balaton mellékén. 



De nem terem a Balatonban meg a környékén másutt gyakori számos Chara- 

 és Nitella-Í3.], nem a Scifpus setaceus L., Sc. supinus L., Sc. fluitans L., a Heleo- 

 ckaris Carniolica Koch, sok ritka sásfaj, a Schoenus ferrugineus L., Naias Jiexilis 

 (WiLLD.), nem a Sparganium minimum Fr., Sp. simplex L., se a var. fluitans Grex. 

 fajtája, sem a Scheuchzeria pahistris, Montia rivularis Gmel., Ranunculus hedera- 

 ceus L. (az országban sem), R. JIzdtans Lam., Callitriche stagnalis Scop., C. haviu- 

 lata KüTZ., C. auiumnalis L., Aldrovanda vesiculosa L., a másutt többfajú sárga 

 hínárvirágból csak az egyetlen Utricularia vulgáris nő itt. Nincs Alisma natans L., 

 A. 7'anunculoides, Nuphar pmnilu7n, ritkább Oenanthe, Helosciadiuvi inundatum L. 

 vagy más faj e génuszból, nincs Myriophylluni alterniflo7-um DC. (az országban 

 sem), Hottonia palustris L., Vicia picta Fisch. et Mey., se Ranunculus flammulus, 

 se R. reptans L. fajtája, se Myosotis lingulata F. Sch., Gaux maritima L., Calla 

 palustris L., Rmnex aquaticus L., Lysimachia thyrsijíora L., Sonchus palustris L,, 

 Iris síibbarbata Joó, Gladiohis paluster Gaud , Cardamine parviflora L., Cnidium 

 venosum Koch stb., noha némelyik túl a Dunán, vizekben és mocsarak körül terem 

 {Hottonia, Myosotis lingulata, Scirpus radicaiis). Az Elatiné-hö\ egykor csak az E. 

 alsinastra nőtt itt. 



Különösen szembetűnő s Neilreich ^ figyelmét is felköltötte, hogy minő kevés 

 faja és elszórt elterjedése van hazánkban s a Balaton mellékén az északon sok- 

 tagú Potatnogeton-nak. Annál meglepőbb ez, mert hazánk rónája soká víz alatt 

 volt s azután sok mocsár és más állóvíz borította. Csakhogy Alföldünknek mai 

 felszíne nem az, a honnan a tenger leapadt, vagy a hol az első brakkvízű és más 

 tavai és mocsarai keletkeztek, hanem nagy részöket éppen a Felföldről lehordott 

 föld apasztotta és tüntette el, úgy hogy az ősi mocsári növényzetnek javarészét 

 is eltemette. így semmisült meg valaha a Balaton mellékének ősvízi vegetatioja is. 

 Az északi tavi növények hiánya vagy fogyatéka a Balaton délibb fekvésétől, vala- 

 mint a Kárpátok választékától is függ. Bizonyos, hogy Európa északibb részén a 

 mocsári növényzet sokkal többtagú. Hogy pedig a vándormadár nem nagj'on 

 keveri a Balatonmellék növényzetét, onnan eredhet, mert akár északról, akár délről 

 érkezik, indulásától, délről északra is, valamint északról délre is, a Balaton oly 

 messzire esik, hogy a messziről véletlen magával hozott csírát már jóval előbb 

 elejthette, még mielőtt a Balaton tavához közeledett volna, vagy a csíra a hosszú 

 úton elromlott. Én fejeztem ki 1894-ben,'' hogy a Nymphaca Lotus L. {N. ther- 



' Aufzáhlung 71. old. 



^ Pótfüzetek XXX. 151. old, 



