A Bcilatonmellék flórkjá,na,k miilt változásai és pusztulása,. 



93 



sümegi patikában szokott eladogatni. Ez a keserű lóhere a Menyanthes irifoUata, 

 orvosi fü, mely ma Tapolca rétségének csermelyeiben, de nem bőséggel még terem. 



A Typha mininia eltűnése is nagyfokú pusztulásnak bizonysága. Ezt az apró 

 gyékényt Rohrbach Pál «Über die europaischen Arten der Gattung Typha» czímű 

 munkájának 92., 94. old. a Balaton mellékéró'l említi, de hol nő ott, nem jelölte 

 ki; Kis-Cell mellett meg a Drávánál láttam. A Balatonnál figyelemmel kisértem, de 

 sehol sem láthattam. Eltűnt hihetőleg több más ritka társával együtt. 



A klíma és a vidék száradásának egyik jelzője az Asplcnhnii adiantum nigrnm, 

 valamint más hífvösebb helyet kedvelő páfrány ritkasága vagy teljes hiánya is a 

 Balaton partmellékén. Ennek a ritkább harasztnak 1894-ben Entz Géza az almádi 

 major és Kőcsitó között levő kis erdőben néhány példáját találta, megtaláltuk ott 

 még 1896. aug. elején is. A páfrány hűvösebb erdőt kedvel, valaha bizonynyal a 

 Balaton mellékén is gyakoribb volt, de most a nevezett helyen, valamint a Bada- 

 csony kőkapuja szikláin alig maradt híre az egykori páfrányflórának. 



Legfeltűnőbb hiánya van a Balaton mellékén a fenyvesnek mint az őskori 

 vegetatio egyik nevezetes alkotó részének, a mely hűvösebb régióban sereges 

 növésével ma is az eredeti ősi vegetatiót ábrázolja. A hiány annál szembetűnőbb, 

 mert nem nagyon messze. Vasmegyében a fenyves gyakori, a Rába völgyében 

 csaknem a síkig leereszkedik, s pedig egész eredetileg vadon nő itt, sőt kisebb 

 fenyvest Somogyból és Zalából is említenek.' Miért kerülte el hát a Balatont? 



A száraz völgy keskeny sédjével, a szabályozás, a Balaton medrének szűkí- 

 tése, a Kis-Balaton kiszárítása, a kultúra, a szántásvetés, szőllőűltetés stb. mind nagy 

 mértékben siettette a nem rég mult időnkben a Balatonmellék növényzetének pusztu- 

 lását és a közönségesebb növények elhatalmasodását így pusztul a Balaton mellé- 

 kének növényzete régi idő óta. Mindezekkel összefügg a flóra szegényessége. 

 A vegetatio leplét, igaz, most is körülbelül ugyanannyi növényindividuum alkotja, 

 mint valaha, de a minőség a ritkább növények elpusztulásával más s a faj száma 

 kevesebb. A botanikust a Balaton partszegélyének növényzete hamarosan nem 

 nyeri meg. Csak ha a parttól beljebb kutat vagy a vegetatio egyszerűségének okait 

 fürkészi, ez lesz élvezetes foglalkoztatója szellemi működésének. A Balaton part- 

 mcllcke végre csupa kultúra, a partja csup.i fürdő és kikötő lesz s a vad növényzet 

 felmaradásának alig marad valami tere. 



IX. FEJEZET. 



A BALATON TENGERI FÜVE. 



Minthogy alapos geológiai kutatás és megfontolás nélkül az, hogy a Balaton 

 tengermaradvány, könnyű hitelre talál; minthogy erre a nevezetes kérdésre a Balaton 

 zoológusa^ is kiterjeszkedett; minthogy a Balaton vizében csakugyan él egy fű 

 {Naias marina L.), a mely Európa belvizein kívül a tengerparti öblökben is való- 

 sággal terem; minthogy továbbá a Balaton partján a Buda iiiariiia meg a Ríiuícx 

 maritinius helyenként szintén honos polgár, a Plantago maritima gyakori, a Scir- 

 pus maritíjnzís ' pedig a Balatont helyenként hosszú és elég széles szövetkezetével 



' Fényes E : Magyarorsz. leírása II. 64.. 8."?. old. 

 - Entz Géza; A Balaton faunája XXIII— XXIV. old. 



