96 



A Balaton vízi növényeinek honnanvalósáfía.. 



A. acutum, A. pungens, Carex arenaria stb.) vagy parti növénye {Folypogon liío- 

 ralis, Agropyrum iunceum stb.) a Balaton mellékén ismeretlen. Jól ismerjük továbbá 

 a magyar tengerpartnak saját keskenylevelü kövér növényzetét. Ilyen a Balaton 

 partján csak a Plantago mariiima meg a Salsola Kali, melyet a magyar tenger- 

 parton más faj : Pl. carinata és Sah. Kali var. crassifolia hirta helyettesít, de a 

 szoros értelemben vett tengerparti halophytonnak [Cakile, .Euphorbia paralias, Imila 

 crithmoides, Crithnimn stb.) a Balatonnál híre sincs. 



Másik gyenge ok, a mely talán még a Balatonnak eredeti tengerisége mellett 

 szólna, az, hogy a Duna és Tisza mentének eredeti vezérnövényei, részint csaknem 

 benszülöttjei, a Balaton partján nem nőnek (lásd a 86. old.), hogy a Balaton-part 

 sok helyt harmadkori pontusi vagy kongeriás agyagból áll s leapadt helyein egész 

 szövetkezete terem a sókedveló' növényeknek (lásd 24. fej.), de a melyek természetesen 

 nem tengerpartiak. Végre, hogy a Balatonmellék száraz hegyein a mediterrán növé- 

 nyek száma szembetűnő, ez a geológiai bizonyítékkal, hogy a mostani Balaton 

 mint édesvizű tó keletkezett, mind épen nem ellenkezik s a tengeri eredet mellett 

 semmit nem bizonyít. A Balaton vizében meg a partján van annyi só, a mennyi 

 a Naias mar'itta és más sókedvelő fü életére elegendő. 



A Naias marina tehát nem sokat beszélő és bizonyító emlékkő a Balatonban. 



X. FEJEZET. 



A BALATON VÍZI NÖVÉNYEINEK HONNANVALÓSÁGA. 



Hogy a Balaton nem egyenest annak a félig-meddig sós, azaz brakkvizű tenger- 

 nek maradéka, a melyben a kecskeköröm őskagylói éltek s a mely gyengébb-sós 

 víz a harmadkor végén az egész magyar nagy medcnczét elfoglalta, tehát az Al- 

 földet is borította, hanem teljes elapadása, állat- és növényvilágának tökéletes ki- 

 halása után nagysokára, a negyedkor elején a sokkal fiatalabb s elejétől fogva 

 édesvizű óriás «könnycsepp»-ből ^ keletkezett, ezt kutatni, eldönteni kiválóan a 

 geológus föladata; neki mégis több vezérlő anyaga maradt, mint a biológusnak; az 

 ö bizonyítéka a legnyomatékosabb. Az ő kutatását és bizonyítékát azonban a zoo- 

 lógus és botanikus is olyképen erősíti meg, hogy a Balaton vizének és partmellé- 

 kének tengeri és tengerparti faunája és ílórája (fauna ct flóra marina atque lito- 

 ralis) most egyáltalában nincs, s a mai vegetatio tengeriből nem keletkezhetett. 



A tenger, belvíz, a hegység, valamint a mai növényvilága között ma az ellen- 

 tét rendkívül nagy s alig van valami kapcsolat, a mely szigorú tudományos alapon, 

 igazán az alakulást összefűző bizonyítéknak tekinthető lenne. Míg a tenger helyén 

 belvíz s körülötte hegység keletkezett, a természetben annyi változás zajlott le, az 

 alakulás helyén annyi növény semmisült meg, hogy megszűnt minden, a mi az 

 egymásbólvalóságot kezdettől fogva máig fokozatosan igazolná. A közbeeső alakok 

 kihalása okozta épen a nagy ellentétet. Mind a belvízi, mind a parti, mind a hegy- 

 ségi növény első keletkezésének titka itt veszett 



' A könnyű lecseppent Tükre lőn az égnek, 



A Icg.szcbh vidéken, Szép Magyarországnak; 



A föld föl nem itta, E könnyet nevezik 



Megtartotta épen. Balaton tavának. (Garav.) 



