108 



Parti növény alakulása víziből biológiai alapon. 



subvillosa BoRB. ined.). teliát inkább a szárazföldi jellemet viseli. — Az ilyen alak 

 1880-ban Vésztőn az újon feltört mocsártalajon búza közt, a tarlóban és len közt 

 is termett,^ 1 — 2 esztendő múlva elpusztult. A szárazi forma bőven gyümölcsözött, 

 a vízi ritkán. Ez is bizonyítja, hogy a levegő inkább kényszeríti a füvet leváló ivadék 

 (mag, spóra) létrehozatalára, a víz pedig inkább az ivartalan szaporodásnak kedvez. 



A Marsilea quadrifolia var. subvillosa arra a gondolatra is vezérel, hogy a 

 M. pubcscens Ten., M. strigosa Willd. meg a M. Aegyptiaca Wiixd. is csak a szőre- 

 zettel állandósodott eltérése a M. quadrifolid-ndk..'^ 



29. ábra. A métely fü {Marsilea quadrifolia), Luekssen: Die Farnpflanzen czímü müvéből. Baloldalt 

 az ágas, indaforma törzsén a fiatal bekunkorodott levelek, azután három levél alvó heh zetben, a 

 többi négyágú levél szétterjeszkedve (ébrenlét). Termése a levélnyél alján magános vagy páros, 

 ritkán hármával fejlődik. Lentebb a gyökér. Életnagyságnak is megfelel, de rendesen valamivel 



nagyobb szokott lenni. 



Hogy a parti fü víziből lett, ma is igazolja a Balaton mellékén kevés felemás 

 fü, mint pl. a torma meg a kéttanyás kányafü [Roripa amphibid). Vízben fejlődő 

 levele szárnyas sallangokra hasadozik, épen úgy mint a süllőhínárnak vízbeli levele, 

 a levegőben fejlődő valamennyi levele hasítatlan, a vízbelitől merőben különböző. 

 Egy tövön van a hínárféle meg a hasítatlan levél. Ha a kányafű meg a torma 

 egészen vízen kívül nő, levele mind ép marad. Neilreich-' véleményével szemben 

 nemcsak a közönséges torma ilyen felemás-levelű, hanem a magyar vagy édes 

 torma [Cochlearia macrocarpd), sőt a Roripa Austriaca var. pectinata Borb.* is. A 



' Békésvárwegye flórája 1881, 40, 45. old. 



V. ö. a 96—98. és 112. stb. old. 

 " Neu-riíich: Diagnosen. etc. 15. old. 



Természettudományi Közlöny 1879. 283. old. 



