110 



Parti növény alakulása, víziből biológiai alapon. 



kodik. Ellenben az Alisma iiaían^ L. töve a pázsitlevelekkel törpe marad, egy 

 czikkje hosszúra nyúlik, azután a víz szinén sütkérező levelei a megnyúlt száron 

 eltávolodnak egymástól, mint a felemás Potaniogeton-é, tehát az elsőnek alakjára 

 a második áttbrmálódhatik és viszont az első is a másodikra törpülhet. 



A víziből partivá és szárazföldivé való alakulásnak még sok más példáját 

 idézhetnők, de már csak keveset említünk A part sáros vagy nedves helyén virág- 

 zik a Senccio barbarcifolius még az Allium angulosuni, a part száraz lejtőin pedig 



a Senecio Jacobaeus meg 

 az Áll. montanum. Köztük 

 nem sok a különbség, né- 

 melyek szigorúbban össze 

 is vonják. Valósággal még 

 messzire nem haladott ala- 

 kulás-e a partiból, vagy 

 visszaformálódás-e a hegyi- 

 ből, a jó Isten a megmond- 

 hatója. Legtanulságosabb 

 e tekintetben végre a Ra- 

 nunculus, melynek van 

 vízbe merült, egész sal- 

 langoslevelü alakja (./?. 

 paucistaviineus R. divari- 

 catus), levelével a víz szí- 

 nére felmerülő felemás- 

 levelűje i^R. aquatilis, R. 

 obtusiflorus), van azután 

 félig vízben vagy sáros 

 helyen termő parti faja 

 {R. sceleratus, var. hetero- 

 bios), azután olyan, mely 

 a vizes vagy sáros parton, 

 de a száraz helyen is 

 megnö( R. repens^ R. Sar- 

 dous stb.), végre van egész 

 sereg szárazi, sőt havasi 

 faja is. Többi példát lásd 

 a vízi növények áttekin- 

 tése czikkünkben, a 6 — 8. old. 



Ellenben a .szárazföldiből való származásnak azt az esetét, a melyet Schenxk 

 elénk állít, megvitatás nélkül nem hagyhatom. Nem, mert Schenck a Potamogeton-X 

 szárazföldiből vízi fűvé alakulásnak hirdeti, holott ma szárazföldi Potamogeton sehol 

 sincs, talán nem is volt, a melyből a vízivé alakulást levezethetnénk. A Potavio- 

 ge/on-nak teljes rokonsága s mintegy 60 faja mind vízi, a vízi formálódásnak min- 

 den fokát látni rajtok, csak a szárazföldi kapcsolatot nem. Nem lehet helyes iránya 

 a természettudományi kutatásnak, ha az ismeretes vagy tapasztalható tényeket 

 mellőzzük s helyette a nem levőben keressük a kezdet és továbbfejlődés fonalát. 

 Hogy a Potamogeton szárazföldi növényből alakult át, s pedig először a ma 



31. ábra. A nyilfü (Sagittaria sagittifolia) kisebbítve. A a virágzó 

 szár teteje fent a hímes, lent a termő virágokkal (egylaki). B a 

 termésszemek csoportja, a középről egy rész eltávolíttatván. Egy- 

 egy termés a nyírfáéhoz hasonlít, két oldalról zászlós. A alatt a 

 taraczk végén gumó, C ugyanaz, a mint új növénynyé kezd kinőni, 

 a-nál a fejlődő állevelek, lent a gyökérfejlődés kezdete. D a fiatal 

 nyílfíí, í^-nél a lemeztelen állevelek, c a rendes lemezes nyilas levél 

 (Engler u. Pranlt i. müvéből). 



