A vízi fíí élete a szárazon. 



113 



A másik tapasztalat az, hogy tovább Párkány-Nána felé a vasútmelléki víz 

 teljesen leapadt, s a július 7-én benne gyümölcsöző P. űc//vnfmfns-níik, a még 

 nem virágzó P. ^(^Tű7nJ!/cus-nak és P. ke/cTopky/l/ís-rtnk nyomát se lehetett látni, 

 de az ó'szí árvíz talán még jókor jött, hogy földi rügye meg a taraczkja jövendó're 

 életben maradhasson. 



Az ilyen formáknak gyakran a száradás növekedése, vagy a termó'hclynek 

 tovább alakítása vet véget, vagy víz alá kerülvén, sarjadzással előblii vízi formá- 

 jukra alakulnak vissza. Szerencsés viszonyok közt rügyet is alakítnak, a melyből 

 jövőre alkalmas helyen rendesen fejlődhetnek. 



Nevezetes a Nyrnpltaea alba zömökösödése és visszaalakulása is. A Hévvíz partján, 

 valamint a levezető csatornája .szelén lelni egész zömöktermetüt, a melynek levél- 

 és virágnyele arasznyi vagy annyi sincs, de merevebb, mint a vízben szokott lenni; 

 más része is .szembetűnően kisebb. Ellenben Kc'it-pusztán (Biharvm.) 1 879. augusztus 

 hóban oly példákat láttam, melyeknek a leapadt helyen a levélnycle megmerevedve 

 a' levegőbe emelkedett, a levele pedig heliotropismussal fölberzedett, alvó hclyzt^tbe 

 került, mint a parti mételyfüé, vagyis tölcsér módjára emelkedett fölfelé és zárk(')zott 

 össze, mint a gólyahírnek levele a levegőben, vagy mint a szél visszacsapta ernyő. 



A Nuphar mÍ7uts-nak (Uumort.) szintén láttam eltöpörödött alakját Rátót 

 (Vasvárm.) patakjában és nedves iszapján.^ 



A Balaton mellékén leginkább a Raminculus pa2icis1aiiúnctts-x, a varietas 

 subglabrá-]?í\. meg a Myriophylluni veríicillatiim-ol látni a part sarában tengődve, a 

 mint róla a víz leapadt. A Ramincuhts-r\a.k megnyúlt vízi szára helyett kurta tör- 

 zsecskéje alig emelkedik föl a sárból a levegőbe, czikkje kevés és kurta, elegendő 

 gyökeret bocsát, levelének terjedelme kisebb, de az egész merev, nem csapódik 

 úgy össze, mint a vízi levele. Levélsallangja kurtább, vastagabb és valamicskével 

 szélesebb is, virága apróbb. A csillaghínár {Callitriche) a sárban körülbelül csak a 

 levélrózsáit hajtja, a melyek különben az úszó szárát tetőzik; ilyenkor mint zöld 

 csillag vagy gyepecske látszik a nedves talajon {C. viinivia Hoppé, C. caespitosa 



SCHULTZ). 



Kisebb vízben a fü általában mindig zömökebb, még a Balaton hosszúszárú 

 hínárja is, kurtább s a süllőhínár felsőbb czikke se fuvódik fel. 



A Hippuris viilgai'is Fenék hídjánál, a sáros vízben egészen olyantermetü, 

 mint a vízből a part sarába szorult növény, a Ranunculus divaricattts levélsallangja 

 pedig a Kis-Balatonban a vízből kiszedve, olyan szétterpedt marad, mint a sárban 

 tengődő alaké. Mind a kettő bizonyos bélyegét viseli magán a víziből partivá ala- 

 kulásnak. 



Viszont a ma már rendes parti fü, ha történetesen vízbe kerül s tovább ott 

 marad, a vízi szárnak valamely alakját utánozza, pl. a szittyók {^Jiincus articulntiis 

 és y. bidbosus var. fluitans Koch) vagy a hullámz(') Sparganium siniplcx var. fiuitans 

 Gren., néha az Agrostis alba a hínár vékony szárát és levelét. A Pcplis porhila var. 

 natans,' meg a Liviosella aqiiatica var. natans Hol.'' szélesebb levele a víz színén 

 elterül, mint a csillaghínáré vagy az Alisina graminifolium-&., az árokbeli Ranun- 

 culus scclcratiis var. hctcrobios széles levele pedig a Nymphacá-é felé közeledik, a 

 felszíne lakkos stb., ezek tehát mintegy kéttermetü füvek (plantac he(C7'oschcmae). 



' Vasvárm. növényföldr. 252. old. 



^ CossoN et Germain: FI. Paris, 1861., 189. old. 



' Holuby: fi. des Trencsiner Comitates, 1888., 85. old 



8 



