A Balatonpart füvei. 



119 



Ragadványféle: a Galmm maxijimm, G. palustrc, G. vcrosimilc, G. elatum var. 

 brachyastrum. 



Valerianaféle: a Valeriána officiiialis, V. dioica. 

 Hélyalíútféle: a Succisa pratensis. 



Fészkes fü: Innia Briiannica, Enpatorium, Tussilago, Achillca asplcnifolia, 

 Gnaphalimn uliginosuni, Aster Pannonicus, két Pulicaria, a farkasnyíl fű, Senecio 

 barbarcifolius, S. tenuifolius, S. paludosus, Artemisia vulgáris, Sonchns arvensis, 

 S. uliginosus, Cirsium brachy ccphalnm^ C. palustre var. torfaceum, Scorzonera parvi- 

 flora stb. 



Sáros és iszapos helyen a Lythruvi hyssopifolium, két iszapsás, Juncns ranariíis, 

 Innia Briiannica, két Pulicaria, Rtimex niaritiniíis^ R. limosns. Teucrium Pan- 

 nonicum, Veronica Anagallis aquatica, V. actitifolia, V. scutellata, V. Velenovskyi, 

 V. Kovácsii, Roripa palustris, Erythraea pul- 

 chella, Gratiola officinalis, Ranuncuhis Sar- 

 dous var. Mediterraneiis, R. sceleratus, Caltha 

 cornuta, a Buda három faja, a Potentilla supina, 

 lóhere, Gnaphalium tdiginosmn, Gn. luteoal- 

 bum serglik össze; itt-ott a sáros parton el- 

 törpülve a Raminculns trichophylliis nyomorog. 



A hol a partról a víz elvonul, tehát a 

 legfiatalabb partszegély új földjén a legkö- 

 zönségesebb, újabbkori települök (iszaptele- 

 püló'k) szaporodnak el : töméntelen keserűfű, 

 farkasnyílj menta, lósóska, hagymaszagú fo- 

 dorka, Epilobiiim, füzényfü, Roripa silvestris., 

 Z^i-w?«í!;<;/z?a,surlófű, métely kóró, békakorsó stb. 



Séd mentén kevésféle a vegetatió. — 

 Oka egyrészt a víz keskenysége és sekély- 

 sége, másrészt az, hogy a jószág is letapossa 

 vagy lelegeli, nyáron pedig a séd gyakran 

 kiszárad, tehát állandó kiséró' növényzete meg 

 nem maradhat. 



Kisebb sédet a csermelybürök szokott benőni. A melléke általában csaknem 

 olyan, mint más vízpart, csakhogy annyiféle kisérö füve még sincs. Elég változatos 

 a sédparti vegetatió Almádi Remete-völgyében, hol a part mellett sokféle menta, 

 Scrofíilaria Ehrharti, Epilobinmok, Arácson ugyanez, Knautia Pannonica, Pulicaria 

 dysenterica., Récsén ugyanezek, az örvénygyökér, másutt Catabrosa, Tussilago, acsa- 

 lapu stb. terem. Vörös-Berény Malomvölgyének kezdetén Veronica beccabunga nó' 

 a séd sarában, egyetlen helyen a tó mellékén, kövér levelével. A Glyceria plicata 

 csak a Pinkóczi-csárda környékén (Almádi) ismeretes. 



A savanyú víz kifolyásának földje Kis-Eörs partján vöröses, mint Vasvármegyé- 

 ben a vasas vizeké, de kevés növény kiséri; a fekete nyárfa csemetéje, közönséges 

 Polygonum-, Bidens- és At7'iplex-ía.]dk, Alisma pl, Malachium, Echinochloa crus galli, 

 Btitomus, Pulicaria dysenterica, Cirsium camim . stb. 



A hol a parthoz közel sem nádas, sem füves mező' nincs, hanem a hullám- 

 kihányta laza homokgát domborodik, pl. Szántód majorsága alatt, ott természetesen 

 csak szárazföldi gyom, kivált homoki fü kezd megtelepedni (127. old.). 



ábra. A I'olygo)iatum iatifoliimi kct- 

 magasságbeíi (a és b) ikerlevele. 



