A mocsári növényszövetkezet egymásra, következése. 



123 



Keleti-eredetü a Salix Babyloiiica és 6". blanda. 



Délibb-jelleniü fa a Betula piibescens var. subbiserrata, Salix paliistris és 

 6". piu'purea. 



Siófoknak kütöttebb-talajú ligctjében erdei fenyő, nyárfa és mocsártölgy nö. 

 A Sió nyugoti partján van a legnagyobb és legrégibb nyárfaliget. Fonyódnál, Lel- 

 Icn és különösen B.-Földvárnál a feketckérgü fenyó' (Pinus nigra Arn.) a vízmelléki 

 homokon gyönyörűen díszlik. 



Végre a parton, kivált a parkozott helyen, sokféle kerti fa: aranyzápor, közön- 

 séges és piros koronafa (Robinia pscudoacacia, R. hispida), fehér hársfa, orgonafa, 

 Badacsony alatt a Hableány-vendéglő' kis parkjában a Syringa Josikaea is, jegenye 

 nyárfa, bálvány fa, kőrisleveltí juharfa, Keszthely és Gyenes közt fekete diófa, kerí- 

 tésben a krisztusakácz ( Gledischia triacanthos) gyakori, a füredi parton pedig még 

 más exotikus fa is díszlik, de e kényszerített dísz méltatásával a Balatonmellék 

 természetszerüségét túllépni nem akartuk. A keszthelyi gazdasági iskola telkének 

 kerítésében a narancseper (loxylon vagy Maciura aurantiaca) hasznos. 



XV. FEJEZET. 



A MOCSÁRI NÖVÉNYSZÖVETKEZET EGYMÁSRA KÖVETKEZÉSE. 



A Balaton partszélének nagy része, a növényzetét tekintve, aránylag még elég 

 fiatal, a víz a déli partról és völgyekből még nem nagyon réges-régen vonult el, s 

 rajta a befüvesedésnek rendes sorozata, minden foka mindenütt még létre nem 

 jöhetett, ma pedig, a keskeny partszegélyen, a kultúra nem engedi az ősi zavar- 

 talan és korláttalan továbbfejlődést. A bakonyi part szélének csendes vize színén 

 puha-szerkezetű növény pihen, rostja (edénynyaláb) vékonyka, a növény parenchy- 

 májában csaknem elvész, s még ha némelyiknek a levele kitelelne is (habrózsa), 

 a nagyobb rész őszkor nyom nélkül elpusztul és így pusztult el a Balaton sejtes 

 növényeinek nagy része, számtalan ezreden keresztül. Ez a parti növényzetnek első 

 szövetkezete (formatio malacophytorum). 



A parti puha, nem rostos növényekből tehát tőzeg nem lesz, gyengeségök 

 és könnyen rothadásuk következtében ritkán kövesedhettek vagy másolódhattak le 

 a földrétegben, úgy, hogy az első szövetkezetnek őskori növényei jórészt nyom 

 nélkül tűnhettek el a föld színéről. Ezért van a systematikai folytonosságuk és 

 rokonságuk élesen megszakadva. A puha fű legfeljebb pusztulásával a part sarában 

 hozzájárul, hogy a fenék más mocsári fű megtelepedésére és további megélheté- 

 sére alkalmasabban előkészüljön. 



A füvesedésnek további folyamatára nézve a bakonyi meg a déli part eltérő. 

 Abból ítélve, a mit látunk, a bakonyi parton a gyenge füvekre mindjárt a keményebb 

 nád következik, sőt a megtelepedő nád ad nekik ezután védelmet A nádas a 

 pai'ti növényzetnek kor szerint második szövetkezete. A déli kemény part befüve- 

 sedése rostos fprosenchyma-szövetű) egyszikű, apróbb csátéféle füvekkel kezdődik, 

 mostani megtelepedésöket a parton — szemünk láttára — sem a tündérrózsa- 

 alakzat tagjai, sem a nád meg nem előzik. A déli part némely helyén, pl. Puszta- 

 Szántód meg a parti homokturzás között, az ott maradt vízben a nádas éppen 

 úgy viseli magát, mint a Ijakonyi part vizében. 



