128 



A Nagy- Berek. 



miiic (l:nf'-da jcllemzó'. Balaton-Füred partján a nádasban az ezüstfa liajtása is 

 elvadul. 



Az a fii, a mely ma a nádasban vagy a környékén terem, leginkább puha- 

 szerkezetű, kevcsbbé rostos. Minthogy a faj meg az individuum száma se nagy. 

 az évi termelés és elpusztulása szembe se ötlik. Rostosszálú fü, mint a tözegképzö- 

 dés kelléke, taraczkoló sás a nádasnak vízi oldalán nincs, a bclsö partszélén mindig 

 a nádas marad, .a víz mellett más nagyobb befüvesedésnek, elmocsarasodásnak 

 vagy elsárosodásnak alkalma nincs. C.sak a hol a nád a vízbe beljebb hatol, a 

 külső oldalról pedig irtják, ott (Badacsony) a part sarában vízparti fü telepedik. 



A nádasnak a benne tanyázó madárnak szállás-adásán kívül haszna is van. 

 A parton (B.-Tomaj) fiatal korában az ivó marha táplálkozik vele, ilyen helyen a 

 nád rendesen alacsony marad s a rét más füvével a szénába vagy sarjúba leka- 

 szálható. Télen, befagyáskor a nádast gyaldzkával (j^ nádvágóval), a Badacsony 

 körül a birtokosnak harmadába learatják, kévéjét 6 8 kr.-ért adják. A nádast az 

 adókataszter az elsó'osztályú jövedelmi talajba o.sztja. A levágott nád háztetőre 

 elkelő. A bakonY' P'irt pórliázain a nádfedés szembetűnő. 



A nádas fája elszórva az enyves égerfa vagy a berekfa meg a hamvas fűzfa 

 {Salix cinerca), melyet itt a nép i-ckcttyc-x\€^ nevez, de rekettye v. rakottya (rakita 

 szláv nevéből) a hegyi Salix caprca, sőt DiószEGi-ék ' szerint a Genista is. Csapó- 

 nál - a Genista liclyesebben = nyúlrekettye. 



XVII. FEJEZET. 

 A NAGY-BEREK. 



Bcrckví^V a Balaton körül, a haza más vidékével szemben, a nádas mocsarat 

 és sűrűséget nevezik. A felföldön s a haza más magyar vidékén hcickvi&V a cserje 

 vagy bokor sereges szövetkezését, sűrűségét •'' hívják, tehát mind a két esetben a 

 sűrűség, a Balatonnál az egynemű (nád), másutt különféle kis fa, cserje (bokor) 

 vagy kórómagasságú növény sereges szövetkezése a közös. A felvidéki meg a 

 somogyi berek különbsége a száraz és vizes talaj, továbbá az alkotó növényszövet- 

 kezés, amott sokféle cserje, itt kiváltképen a nád. 



A Nagy-Berek a somogyi partnak nagyterjedelmű ingoványa. A Bari-hegytől 

 s Balaton-Keresztúr, B.- Újlak és Kéthely községektől kelet felé Fonyód faluig és 

 Lengyeltóti határáig terjed. Északon a Balaton vizétől keskeny homokgát választja 

 el; déli határa Puszta-Sári, Tót-Szt-Pál és Buzsák. A nag)" nádas terület vizét ma 

 hosszú árkok vezetik a Balatonba. Én 1891. július elején Kéthely, Sári és Tót- 

 Szent-Pálnál, 1893. július végén Fonyódnál, 1894. május elején Balaton-Csehinél 

 vizsgáltam. 



A berek tulajdonképen a nád társas szövetkezése, azért itt csak is elzárt 

 fekvése (somogyi berek, Nagy-Berek) miatt választottam külön. Más növénye nincs, 



' Diószegi és Fazekas: Magyar Füvészkönyv 405. old. 

 ^ Uj füves és virágos magyar kert 308. old. 



' Pl. «hcrekbe futott a nyúi». Latinul licrek = lucus, nemus, saltus, virgultum. Az «Iir a 

 berek, nád a kor;> a náddíi) való ü.':.^zcíüzés nyomán hihc'^üicc; e vidékről ered. 



