130 



Tőzeges rét vagy réti láp. 



XVIII. FEJEZET. 



TŐZEGES RÉT VAGY RÉTI LÁP (PRATUM TURFOSUM). 



A Balaton mellékén a kemény part meg a víz között az ellentét meglehetős 

 nagy és merev, részbeli okozója is lehet, hogy a 86 — 89. old. említett füvek e parton 

 mért hiányzanak. A leapadt fenék, kivált a déli parton, hamar kiszárad, a part 

 mentén clmocsarasodás alig marad, annál kevésbbé maradhatott fenn vagy kép- 

 ződik nevezetesebb ingovány, dc a mocsári jellemző növényzet is a fogyatékán 

 van. A víz partja, a hol nádas nincs, kivált a siófoki meg a somogyi, úgyszólván 

 meztelen, kevésfajta nedves réti fü növi be. A tó parti vizében is aránylag csekély 

 a virágzó növény, hogy a part talaját valami mocsári növényformatiónak lassan- 

 ként előkészítené. A kavicsos vagy homokos part leapadás után ugyancsak puszta 

 marad és az iszapján vagy a kavicsa között lassanként telepedik meg a parti 

 közönségesebb növény. Ma a leapadt parton ezt tapasztaljuk. 



Az állandó elmocsarasodásnak más okozói vannak. A nádas, a berek meg a 

 réti láp nem könnyen szárad ki, itt a növényélet és növényszövetkezés (formatio) 

 hosszú időre van biztosítva, hacsak mesterséges csatornázás a kiszáradást hama- 

 rosan nem kényszeríti. Itt a talaj részecskéi szorosan össze nem függenek, a víz 

 vagy állandóan rajta marad, vagy a földje alulról nedvesedik, vagy a kifakadó 

 forrás öntözi és tartja nedvesen. Ez az állandó növényszövetkezet életének és 

 hosszú idei fönmaradásának kedvező. 



A bakonyi part közel és helyenként meredeken emelkedik a tó vize fölött, 

 nagy és állandó clmocsarasodás itt nincs, hanem száraz legelő, szőUö vagy más 

 termőföld. Kenése és Aszófő közt, innen tovább csaknem Badacsony-Tomajig tága- 

 sabb és nedves-talajú völgyképződés nincs. E vidéken a séd se okoz számítható 

 elázást. Erre, északkeletnek, láp, tőzeges rétség nincs. 



Ellenben Tihanyt és Aszófőt nem régi nedves rét választja el s az aszóföi 

 séd nedvesíti ; talán v. laha víz hullámzott rajta, a mikor Tihany még valóságos 

 sziget volt (90. old.). Kis-Eörs és Badacsony -Tomaj közt kisebb lapály nyúlik be 

 észak (Gulács) felé Ilyen a Szigliget és Tapolcza lápos teknője is. a melyből hajdan 

 a Badacsony, a Szt-(iyörgyhegy meg a Szigliget mint sziget tornyosodott ki. 

 Hasonló helyek vannak a Balatonra nyiló sédek széles völgysíkjain a Sági puszta, 

 Dörgicse és Tagyon, Balatonfüred, Arács és Csopak mellett. Ilyen helyen a talaj meg 

 a part öble soká vizes marad, jobban clmocsarasodhatik, hosszabb időre állandóbb 

 vegetatió telepedhetik meg s többféle növény seregesen terem rajta. Láp- és tőzeg- 

 képződés a Balaton partmellékének délnyugati részén volt 



A Balatonnak egykori sokkal nagyobb vízterületéből, mely valaha Somogy és 

 Zala mai termékeny völgyei fölött hullámzott, nagysokára, nagyobb apadás és válto- 

 zások után, hegyi és völgyi zárt vízmedenczék, nyomukban pedig mohás, süppedős 

 lápok alakultak. A lápos vidéket nagyszerű mocsári vegetatiójával végre a kultúra 

 iecsapnlással és gazdasági fölhasználással századunkban nagyrészt kiszárította, az 

 ezredévek alatt felhalmozódó növényhulladék sírját ma a tó'zegásással bontják fel, 

 a régen pihenő holt tetemet pedig mint tőzeget hamvasztják el. A somogyi és 

 bakonyi part közt e tekintetben is tetemes különbség van. Somogy partján, a homok- 

 turzáson túl nádas berek keletkezett, Zalában inkább hegyi-természetű láp maradt. 



