Hévviz lápja,. 



133 



földje reng és bclapul a lábunk alatt, s a nyomás nicgszüntcvel rugalmasan föl- 

 emelkedik. A rudat a lápos talajba több lábnyi mélységre Ictolliatjuk, ha vissza- 

 kihúzzuk, szénszinü ragadós sarat látunk rajta. A növényzete is réti lápról tanús- 

 kodik : Alüum aiigulosum, Angclica silvestris, Cirsium olaraceum, Cypcrus fuscus, 

 Epilobium palustre, Euphrasia Rostkoviana, Odontitcs odontites, Graiiola officinalis, 

 Sanguisorba au7'iailata, Serratula tinctoria, Tctragonolobus siliqtwstiSy Trig/ochin 

 maritivmm Ezek a füvek, a Cirsivm oleraceum kivételével, a Hanság lápján is 

 hasonló módon szövetkeznek. 



Ilyen réti láp van kisebb-nagyobb darabon Lesencze-Tomaj és Tapolcza közt 

 is, jellemző növénye a Mentha aqiiatica, Epilobium parviflorum, kiváltképen pedig 

 a Melilotus palustris és var. pei'frondosus (M. procertis G. Beck^, melyet egyebütt 

 a Balaton mellékén nem láttam. 



XX. FEJEZET. 

 HÉVVÍZ LÁPJA. 



Hévvíz Keszthelytől északnyugotra ingoványteknőben nyugszik. 37 méternyi mély, 

 meleg, nyilt és tiszta víztükrét fürdővé alakították, köröskörül magas fák: enyves égcrfa, 

 Corims stolonijera, Prunus Padus, fehér és törékeny fűzfa, magas fekete nyárfa, fehér 

 nyárfa, magas körisfa, kutyafa, kányafa, mocsártölgyfa, Celtis atistralis, cseresznyefa, 

 árnyékolják, nád vagy füzbokrok (Salix ciiierea, S. purpuré a) övedzik. Fák a lakó- 

 házak felé, a szilárdabb nyugoti oldalán vannak, másfelöl a part süppedős-lápos s 

 a megjárható láp a víz széléig beér; a keleti oldaláról nádas fogja körül. 



Hévvíz környéke, mint kisebbterjedelmü termőhely, egyike a vidék legneve- 

 zetesebbjeinek, növényzete aránylag a legváltozatosabb. A déli part szélében a fehér 

 tündérrózsa (Nyviphaea alba) kisebb-nagyobb virágjával gyakori, s Hévvíz patakát 

 a Kis-Balaton felé jó messzire elkíséri. 



A tó vizéből itt-ott egy-egy kéve csuhu (Scirptis lacustris, Sc. Tabernaemon- 

 tani) emelkedik ki, a víz szélén békalencse úszkál. 



Hévvíz lápján ritkább tóparti és más fű terem. A déli oldalon a Thrincia 

 hirta, Thr. nudicalyx és Thr. subglabi-a gyakori a fűzbokrok közt levő gyep- 

 szőnyegen. Itt emelkedik a Cirsium palustre var. torfaceum, C. brachycephalum, 

 C. Haynaldi, Angelica montana, Sonchus arvensis, S. uliginosus, Epilobium parvi- 

 florum, E. adiiatum, Alisma Plantago, Ranuiiculus acer, Carcx distans, Senecio 

 barbareifolius, Juncus obtusiflorus, J articulatus, sok sárgavirágú fű, az említette- 

 ken kívül a Leontodon hastilis, L. hispidus. Tormentilla, Lotus tenuifolius, Bidcns 

 tripartitus, Inula Britaniiica, Hypericum tetrapteium, Ranunculus repens, Pulicaria 

 dysenterica, Roripa silvestris, R. palustris, R. amphibia. A láp harasztja az Aspi- 

 dium thelipteris. 



A keleti oldal nádasán kívül süppedős helyen Crepis paludosa, Parnassia 

 palustris, Cirsium rivulare, Sclinum carvifolium, Thysselinum palustre., Teucrium 

 scordium var. Pannonicum, Rumex limosus, Galeopsis speciosa, Polygomim lapatki- 

 folium, P. minus var. albiflorum, P. mite, Aira caespitosa és var. paliida, Oenanthe 

 phellaiidrii, Rubus caesius, Cirsium canum, Agrostis stolonifera, Pedicularis palu- 

 stris, Ulmaria ulmaria discolor és U. subdenudata, Pastinaca sativa, Galium palustre. 



