134 



A hővízi tündérrózsa, Hévvízen. 



G. uligiiiostirn, Ly chilis Jios culilH, Malachimn aquaíicum, Lycupus Europaeus, Pru- 

 iiclla vulgáris, Valeriána officinalis, V. collina, P^. díoica, Potentilla anserina, Fe- 

 stuca elatior, Rumex obtusifolius, R. conglomeiaius, Ttifolium fragifenim, Panicum 

 crus galli, Scirpus maritinnis. 



A nádasban Urtica dioica, 1 hyssclinnm, Lythrum salicarium, Lysimachia vul- 

 gáris, Eztpatoriimi cannabinmn, Rtmiex hydiolapathi, Polygonum lapathifolium, 

 Stachys palustris, Siuvi latifoliuin, Roripa amphibia, Solanwn dulcarnarujn, a nádon 

 a nagyobbik folyóka virít. 



Hévvíz északi tőzeges, süppedős helyein a gólyahír gyakori, júliusban is, szep- 

 temberben is virít. Vízérben és vízér mellett a Ramaiculns sceleratus, Veronica 

 Kovácsií, V. acutifolia a kiváló, a csermely vizében a Raiiuncuhis pancistamineus, 

 Ceratophyllum demersjim, Chara foctida, Potainogeíon crispi/s nyujtódzkodik. 



A part fás részén minden gazt kiszórnak, s közüle idegen növény kel ki. 

 Láttam itt az árnyékban Aquilegia i'ulgaiis kerti virágot, sőt a nagygumós Cycla- 

 men Europaeum-n?ik. egy tövét, meg az Ampelopsis q7iinq7iefoliá-\. is. 



A víztükör környékének turfája jó, de nem ássák, füvét kaszálni szokták. 



XXI. FEJEZET. 



A HŐVÍZI TÜNDÉRRÓZSA HÉVVÍZEN ÉS A MEGFEJTÉSE.' 



Magyarország flórájának legszebb, de egyszersmind legrejtelmesebb virága a 

 hővízi tündérrózsa, liliomrózsa vagy lótuszvirág. A nagyváradi Szent-László-fürdö- 

 nek hövizű, nem nagy medenczéjében, meg a belőle kiszakadó Pecze-patak kezdetén 

 legnagyobb valószínűséggel mint régi ültetés maradéka terem. Innen 1798-ban 

 KiTAiBEL Pál a budai Lukács-fürdő tavába is átültette, a hol azóta még most is 

 díszlik.- Ezen kívül a lótuszvirág Európában vadon, vagy a kerten kívül elvadulva 

 sehol sem terem. Tudományos nyomok azonban következtetni engedik, hogy Hév- 

 vízen századunk 30 és 40-es esztendeiben, oda ültetve már szintén díszlett. 



SzENCZY, HuTTER é^- WiERZBiCKi az «Elenchus plantarum in territorio Keszt- 

 helyensi . . . observatarum» czímű kézirata ugyanis a Nyniphaea albá-n meg a 

 Nuphar h/tcnin-on kívül említi a Nyniphaca Lotiis-I is. E három jóhírű botanikusról 

 föl nem tételezhető, hogy a hővízi tündérrózsát, melyet Waldstein és Kitaibel 

 a «Descriptiones et icones plantarum rariorum Hungáriáé* czímü díszmunkában. 

 Nagy- Várad hövizéböl, a 15. képével ábrázol, 1842 előtt ne ismerte volna, nem már 

 azért sem, mert akkor a botanikus Sadler 'Flóra comitatus Pestiensis>-ét gyakran 

 használta, a melyben (első kiad. II. köt. 50. old.) Sadler a N. thcrmalis-t és a 

 Nagyváradról Budára való átplántálását ismerteti ; nem tételezhető föl azért sem, 

 mert SzENczY-ék kéziratát Sadler hitelesítette. Alig lehet tehát kételkednünk, hogy 

 az 1842, év előtt a Nympliaea thermalis-t Hévvízbe is elültették. — A lótuszvirág 

 meséje a Balaton vidékén különben sem egészen ismeretlen. Ha a lótusz Hévvízen 



' A hővízi tündérrózsának ide beolvasztott systematikai megfejtése egj'részint tulajdonképen 

 a II. rész cnumeratiójának megfelelő helyére való lett volna. De minthogy ez a lótuszvirágnak 

 egyéb rejtelmcssége kiderítésével is szorosan összeforrad, nem akartam az egészet szétdarabolni. 



Irodalom: A Természettudományi Közlöny 1894. évf. 499., 555. old., 1895. 385. old., 1896. 

 339—40. old. és Pótfüzeteinek 1894. 146—52. old. V. ö. e munka 50. old. 



