136 



A hővízi tündérrózsa, Hévvízen és a megfejtése. 



mint a köznu'íveló'clcsnek egyik szentségét az emberiség történetében; ha tudjuk, 

 minő régóta s mennyi népet örvendeztetett már gyönyörű virágával. 



A vízi virágok legnagyobbjai, a hullámrózsák (Hydi-opeltidijtae) az ókori, indus 

 és egyiptomi népek életébe és mythologiájába élénken játszottak bele. A hullám- 

 rózsák közkedveltségének, hitregéjének és szentesítésének forrása az a vidék, a 

 honnan az emberiségnek ismert kultúrája megindult; Ázsia déli részének felföldje. 

 A hitregéjével és kultuszával a nevének (lótusz) is együtt kellett terjedni. Sprengel ' 

 szerint a lótuszvirágot az indus mesék gyakran emlegetik. A Victoria regia isme- 

 rete nem ilyen régi, Hánke Dél-Amerikában 1801-ben födözte fel, de ha ott a 

 nép közt kutatnánk, bizonyára sok szép népieset és hitregéset tudhatnánk meg 

 róla. Az amerikai virág azonban nagyszerűségével és pompásságával szintén hat 

 ránk, de még sem annyira, mint a közművelődésünkkel összeforradt keleti virágok. 



Európában a Nyviphaea alba (fehér tündérrózsa) a német, svéd és norvég 

 nép életébe szintén belejátszott, később a varázsolásban jutott neki .szerep. Ez 

 pótolja Európában, hazánkban meg a Balatonmellékén a meleg vidék többtagú 

 Nyniphai'acL'á-it, de szebb a rózsafuvallatú N. Loíus L. {Casíalia mystica Salisb.). 

 A tündérrózsa mystikus hatása hazánkat, úgy látszik, inkább elkerülte, mint a meg- 

 becsülése és kedveltsége régen elmosódott volna. Én nem jutottam nyomába, hogy 

 népünk életében az ősi tisztelete valami nyomot hagyott volna. Az egri «meleg- 

 vízi nimfák > nem virágra vonatkoznak. A magyar nép a puszták neveltje, innen 

 hozta magával az egyszerű árvalányhaj szeretetét, de a víz meg a hullámrózsa 

 szellemi világában nem keltett nagy érdeklődést, nem vésett maradandó nyo- 

 mot. Az alföldi nép, AkaiNY és Petőfi kivételével, a természet szépségeiért, a déli- 

 bábért se nagyon lelkesedik,-^ hiszen emezt inkább boszorkányosnak gondolja és 

 saját nyelvén déli bábá-wsXí nevezi. Népünk a tündérrózsán meg a habrózsán, saját 

 elnevezése nyomán, a vízi tök-Xié\ vagy tökiiics-wé\ semmi fönségesebbet nem lát. 

 Diószegi és Fazekas a latin nevéről csak invifá-W3\í nevezte, mystikusabb neve tőlem 

 ered.'' Népünk előtt való ismeretlensége, valamint hogy Európa nagy területén belül 

 a N. thermalis csak Nagyváradon terem, elegendő magyarázata, hogy nem nagyon 

 régi ültetett virággal van dolgunk, a melyet mint nem eredeti hazai növénypolgárt, 

 de képzelt endemikus ritkaságot újabban e tekintetből meg nem érdemelt magasz- 

 talásban részesítette és csaknem bálványnyá avatta a könnyenhivöség. 



Hát csakugyan a nílusi lótusz díszlik most már három hó'vizünkben } Erre 

 kielégítő feleletet csak a systematikai megfejtés nyújt, de ez a lótusz történetére 

 is elegendő világot vet. A növénygeografiai ismeret, a fajfogalom, systematika és 

 nomenklatúra újabbkori tisztulásával alapos kétség merült fel, melyik a Linné Nym- 

 phaea lotus--a,^ flóránkat illetőleg pedig a szükség sürgeti, mint viszonylik a A^. 

 thermalis a systematikailag tisztázott A^. Lotus-hoz. E fejtegetésünk kissé eltérit a 

 Balatontól, egész Kelet-Indiába vezet, de e nélkül nem lehet tudni, mi hát igazán 

 a hévvízi tündérrózsa, mit ültettek a Hévvízbe, bennszülött növénysajátságunk-e vagy^ 

 ültetés maradéka 



A hővízi tündérrózsa rendszertani nevének megállapítása érdekéből szükséges 

 előre bocsátani, hogy más a művelődéstörténeti és más a systematikai kutatás és 



' Geschichte der Botanik I., 1817. 27. old. 



^ V. ö. A magyar Alföld egyhangúsága és pirossága. Földrajzi Közi. 1885. 590 — 92. old. 

 " Thomé növénytanának első magyar kiadása 103. old. (1872) tündérike, a harmadik kiadás 

 198. (1886.) old., tündérrózsa, habrózsa. Hullámrózsa, Lexik. IX., 1895. 459. old. 



