140 



A hővizi tündérrózsa Hév vízen és a megfejtése. 



a meztelen és aprócska-szorü alak egymással vegyest terem K- Indiában, a Nílus- 

 ban, Budán és Nagyváradon is, tehát se helyileg, se földrajzilag nem különbözik. 

 A A'. Zö/?/^-nak különben a szörezctet tekintve a következő eltérései vannak: 



1. microtricha Borb.^ Nagyváradon, Budán, a Nílusban (N. Lotus A. Innfolia 

 b) parcc pubcscciis Caspahy, in Miq. Annál. II. 1865^66. 248). 



2. trichoscapa Borb. ined.^ Egyptom vizeiben. 



3. thcrmalis DC. Syst. II., 1821., 54. omnino glaberrima. Nagyváradon, Budán, 

 a Nílusban és Kelet-Indiában [ambel Rhiíkde^; A^. Lotus A. levifolia a) glabra 

 Caspary, i. h. 248). A N. thcrmalis csak erre az esetre tartható fenn, ha valaki a 

 teljesen meztelen vagy végkép lekopaszodott alaknak is külön nevet akar adni, 



A magyar hövízi tündérrózsa systematicai rejtvényét kiderítettem, a kelet- 

 indiai hó'vizek meg a Nílus tündérrózsájával teljesen megegyező A nilusi hlymphaea 

 Lotus L. pro maxima parte meg a nagyváradi Nymphaca thei'vtalis DC. között 

 semmi különbség, alakját és bélyegét hazánkban annyira nem változtatta, hogy 

 még alkalmazkodás-szülte hazai átformálódásnak se mondható. A magyarföldi kelet- 

 kezés balhiedelem, ellenben a nagyváradi Szt-László- fürdőbe való átplántálása csak- 

 nem kétségtelen, csak a kora meg a körülménye ismeretlen. 



Most még csak a földrajzi eredete vár megfejtésre s e titkának kulcsát is 

 messze Kelet-Indiában meg a Nílusban kell keresnünk, mint systematikai rokon- 

 ságának helyszínén. A képzelet ugyan messzire ragadta a nagyváradi tündérrózsa 

 eredetét, a jégkorszakot átélte hazai ösemléknek, annak az ösi idő maradékának 

 híresztelték, a midőn a magyar Alföld éghajlata nagyon hasonlított ahhoz, a minő 

 most Alsó-Egyiptomé. * Ez a hasonlítás nem egészen találó, mert a víz meg a 

 levegő hőfoka forog kérdésben. Hogy továbbá a jégkorszakbeli növény látogatott 

 fürdő alakított kis forrásvizében menekült volna meg a végpusztulástól, a gyakor- 

 lott kutató kötve hiszi el. 



A nagyváradi fürdőpark szélesbített kis tavában a hövízi tündérrózsa egész 

 idegenszerű. Nincs más növénytársa és egyéb geográfiai körülmény, a mi magyar- 

 földi keletkezését és őskori fennmaradását bizonyítaná — Meg kell azt is fontolni, 

 hogy a mai Európa növényzeti viszonyait a kultúra nagyon átalakította, s hogy 

 bizonyos növényeknek Európában való tenyészhetését éppen a kultúrai alakítás 

 biztosította Nem kell mindig a hazánkban elég kétes jégkorszakra támaszkodnunk. 

 Inkább azt a homályt kellene eloszlatnunk, a mely az emberiség régibb története 

 és költözködései folytán a növények össze-visszakeveredése fölött borong. — Ha 

 könnyüszerű fölvétellel magyarázgatjuk a növénygeografia titkait, a keveredésnek 

 természetes útját módját vagy művelődéstörténeti mozzanatot fedünk el, melynek 

 homályát máskülönben talán nem nehezen lehetett volna eloszlatni. 



Az endemikus vagy bennszülött növény a gyakran látogatott helyen, a kultúra 

 közelében inkább elpusztul, mint fennmarad, mert hiszen a most kisebb térségre 



' Pótfűz. 1894., 152. old., Természettud. Közi 1894., 499. old. foliis subtus minute puberulis, 

 pilis hinc inde evanescentibus, oculis armatis fere glabris. 



- Pcdunculi.s ad apiccm u.sque, petiolis inferne breviter hirtulis, foliis glabris (.^'. Lotus DC. 

 Syst. II. 1821, 53., Sprengel: Syst. veget. II. 1825., 605. pro parte). 



ScnuLTES (Österr. Flóra II., 1814 , 46 old.) is összefoglalja Rheede képét a nagyváradival. 



* Kernek: Pflanzenlebcn dcr Donaulánder, 118. old - Az Osztrák-Magyar Monarchia írás- 

 ban és képben, 22. füz., 252 old. — Engler: Versuch ciner Entwickelungsgeschichte der Pflanzen- 

 wclt (1879), 186. old. 



