A hövízi tündérrózsa, Hévvízen és a megfejtése. 



141 



szorult bennszülött növény* gyakrabban a régibb vegetatiónak fogyatékos mara- 

 déka és sokszor olyan helyen menekült meg régi elterjedése emlékéül, a liová a 

 kultúra még alig hat, tudniillik a havason. 



Lehet, a nagyváradi fürdő történetének archívuma is rejteget a tündérrózsáról 

 valamit; lehet, a nagyváradi vándormadarak megfigyelése is jobban megerősítené 

 vagy megingatná a Pótfüzetek a Természettudományi Közlönyhöz, az 1894. évi. 

 151 oldalán elmondott véleményemet, hogy valamely vándormadár hozta a magvát 

 a Nílus vidékéről, s lassanként a nagyváradi meleg vízben elszaporodott (1. 87 old.). 



A Nymphacaceák monográfusa : Planchon és Caspary a lótuszvirágnak indiai 

 példájáról nem szól. Ellenben Hogker^ és nyomában Miquel^ a A^. Loíns-i három 

 fajtájával ismerteti, de a «foliis subtus dense pubescentibus» szerint az egyik 

 inkább a N. f>ubescens-\\ez tartozik. Hővízi termőhelyről nincs szó, csak «per totam 

 Indiám calidam vulgáris* és «íloret per totum annum» tehát csaknem úgy virágzik, 

 mint a hazai (április végétől november elejéig). 



Mi a lótuszvirágnak hozzánk jutását a közelebb levő Nílusban kerestük, Kelet- 

 hidiára nem gondoltunk, pedig ez a termőhely eredetibb, s a hazait jobban ma- 

 gyarázza. Ezért még a lótusz a Nílusból kerülhetett hozzánk, de most nyilt kérdés, 

 az ó-korban, a Nílusba is nem a hullámrózsával (Nehinibo Tourn.) együtt ültetö- 

 dött-e, mint Isisnek dicsőített virága } A növénygeografia erre nézve kétségben 

 hagy. Megengedi a A'^ Lotus nílusbeli termőhelyét eredetinek, mert Afrikában 

 (Guinea) más rokon fogaslevelü Nymphaea is él ; de megengedi a beültetést is, 

 mert az afrikai más faj az indiaival szemben helyettesítő fajnak (species vicaria) 

 tartható. Indiában a A^. Lotus L. (N. thermalis DC.) gyakoribb, mint Afrikában. 



Ezek után Kelet-Indiából, a Nílusból vagy európai kertből, törökkel, szerbbel 

 vagy madárral érkezett-e, újra meg kell fontolni, melyik nyom a tudomány mérle- 

 gében legeslegtöbbet. Woenig mint átültetést Egyiptomból vagy Indiából szár- 

 maztatja. Planchon az Annales des scienc. nat., 3, sorozat (1853) 33. oldalán azt 

 mondja, hogy a N. thei'malis-'i régen Angolország kertjeiben termesztették, Caspary* 

 pedig, hogy Európa kertjeiben lótuszvirág néven leginkább a hővízi tündérrózsát 

 ápolják. A víz hőfokáról, a melyben tenyésztik, nem szólnak. A Flore des Serres 

 VII, 706 — 707. képén, meg a Botanical Magaziné (797) is a magyar tündérrózsát 

 festi le. Hát mint kerti virág nem kerülhetett néhány száz esztendővel előbb a 

 Szent-László-fürdő parkjába? 1864. augusztus havában, midőn itt először láttam, 

 kevés volt az elhagyott forrásvízben, azóta több figyelem fordulván rá, jobban 

 elszaporodott. Különben a hővízi tündérrózsa földrajzi rejtvénye ott keletkezett, a 

 hol az európai súlyomé. 



íme Isis virága a Balatonmellék Hévvizében! 



1 Flóra Indica 1855., 241. old. 



^ Flóra Indicae Batavae 1859., I., 1. rész 89. old. 



' Die Pflanzen im Altén Aegypten. II. kiad. 34. old. 



* Miquel: Annales musei Lugduno-Batavi II., 1865—66. 248. old. 



