A száraz partmellék. 



149 



A sósföldi növények közül ide való : az Atriplex dehastatum, A. odontotheciim 

 Silene multiflora (Nymán: Conspect. p. 89). 



Keletről származik: 



Ckara temiispina, 

 Ceiitaurium uliginosum, 

 Cypcrus Pannonicus, 

 Lepturus Pannojiicus, 



Carex secalina, másutt a C. hordeisiichos he- 

 lyettesíti, C. steiiotihyUa, 

 Kochia sedoides, 

 Amarantlms commutalus, 

 Atriplex Tataricum, 

 Melilotus detttalus. 



Délró'l származik: 



Chara crinita, Ch. gymnophylla, 



Equisetum ramosissimuni, 



Crypsis aculeata, Cr. schoenoides, 



Hordeum Gussonea7iu»i , másutt a //. mariti- 

 miim helyettesíti, 



Juiicus Gerardi, itt a J. compressus testvér- 

 fajjal találkozik, 



Atriplex roseum, 



Chenopodium botryoides, Ch. intermedium, 

 Riimex maritimus, 



Ranunculus Sardous var. Mediterrancus, 

 Samolus Valerandi. 

 Tetragonolobus silüjuosus. 



XXV. FEJEZET. 

 A SZÁRAZ PARTMELLÉK. 



A HALOMVIDÉK ÉS HEGYSÉG MINT FLÓRAVIDÉK TAGJA. 



A hegységen, általában a száraz talajon a növényélet máskép alakul és alkal- 

 mazkodik, a fönntartó hely sokkal változatosabb, s a nedves földétől meg a szabad 

 vízétől egészen eltérő. A száraz termőhely, a föld vagy a szikla minősége és kora, 

 valamint a vidék geográfiai fekvése és klímája is nagyot dönt a vegetatio meg- 

 alakulásában. A földségen a növény keveredésének a hatalmas, természetszerű gátja 

 közt különvált, zárt természetes flóra, terjedelmén belül pedig több flóravidék alakul, 

 úgy hogy a flóra általános jelleme és életföltétele nagyjában mindenütt ugyanaz, de 

 terjedelmének nagyobb térségein a változatos felszín, a nagy távolság, a talaj meg 

 az éghajlat szerint, a növényzet életének együtt- és fennmaradását megszabó sok 

 fizikai ok, valamint vele összefüggésben levő vegetatio is eltérőbb, s a növényzet- 

 nek egy természetes flóra határán belül más-más és sokféle szövetkezete támad. 



A szárazföld növényzetét tehát egészen más módon vizsgáljuk és taglaljuk, 

 mint a víz növényzetét. Szorosabban saját területünkön maradva, a Balatonmellék 

 hegységét kutatjuk és ismertetjük: 1. a geográfiai helyzet szerint, mint a termé- 

 szetes flóravidék tagját, 2. a flóra általános jellémét, hozzá számítva a növényzet 

 szervezkedését, 3. múltja, 4. a flóra alkotó elemei, 5. a vidék sziklaneme, 6. termő- 

 helye alapján, végre 7. a virítás különösségeire vetünk pillantást. 



A Balatonmellék hosszú, de keskeny, meglehetős tagozatlan terület ; ismertetése 

 inkább részletes, mint általános növénygeografiai-becsű, de kiválóan alkalmas hazánk 

 természeti viszonyai részének megvilágosítására. 



Hazánk három nagyobb vármegyéjének találkozása, a Balatonmellék ép úgy, 

 mint egész hazánk, a tengerpart kivételével, általában a keleti földségnek, vagyis 

 Európa és Szibiria erdős vidékének kis darabja. Ez a nagy növénygeografiai terület 

 azonban az Atlanti-Oczeánnak franczia és angol partjától kezdve, Európán és Ázsián 

 át a Csendes-Oczeánig tetemesen tagosodik, természetesebb területein más-más- 



