152 



A vegetatio életkelléke s a, fíóra általában. 



hűvösebb, mint a haza belső része, nyugati és északi része hidegebb, mint a keleti 

 és déli tája. De Keszthely vidéke hirtelen ugrással illeszkedik bele a délkeletibb 

 klíma övébe.' Az egész Balatonmellék az észak és dél középtája felé közeleg, mégis 

 mind ez nem elegendő' olyan gazdag flóra sarjadzására, a minőben pl. nem messze 

 Budapest körül gyönyörködhetünk. Nem csak a növényfaj kevesebb száma szüli a 

 szembeötlő különbséget a hűvösebb vidéken, hanem határozottan mondhatom a bogár- 

 világ egyszerübbsége is, a mely tehát koránt sem rajzzá itt úgy körül a növényzetet, 

 annyi hybridatiót nem okoz, mint kelet felé. Tapasztalásom szerint, az egyenlete- 

 sebben meleg tájon, a hemzsegő bogárvilág tanyáján, a növényfajvegyülék gyakori 

 szokott lenni. A Balaton körül csak az Inula, Epilobimn, Verbascum, tölgy, fűzfa, 

 menta, pemetefű, lósóska, Potentilla hoz létre kevés fajvegyüléket, de egynek-egy- 

 nek az individuális száma is kevés, s aránylag legtöbbet lelni Keszthely, Tihany 

 és Füred körűi. A fehér hárs hydridje nem Füred parkjában keletkezett, ültetéssel 

 került oda De a hűvösebb éghajlatból kifolyólag a növényfaj is állandóbb, nem 

 variál annyira, nincs annyi fajtája vagy más eltérése, már mint Budapest körűi, 

 vagy hazánkban jobban délkelet felé. 



A balatonparti községek növényzete között nem annyira az éghajlat és hőmér- 

 séklet,"-^ mint a vidék földrajzi tagosulása alkot különbséget. Keszthely vidéke sokkal 

 nagyobb, tagoltabb és változatosabb, a flórája is tetemesen gazdagabb, mint pl. 

 Balatonfüredé. 



A száraz klíma az alacsonyabb tájékon az erdő tenyészésének és a fák hatal- 

 masra növésének nem kedvező, sőt, kivált északkelet felé, korlátozó vagy satnyító. 

 A fa, kivált a pelyhes tölgy meg a cserfa, a partlejtön alacsony vagy egész nyo- 

 morék bokor, mint a Karszton, az erdő kicsi, szakadozott, hiányos vagy teljesen 

 tönkre ment, a nyári hőséget nem birja eléggé mérsékelni. Kétségtelenül az erdő- 

 irtás is rontott, de ez mind csak az erdőpusztulás javára esett, mert a helye most 

 inkább a pusztai fű és kóró tenyésztésének kedvező. A hűvösebb klíma bükkje az 

 északkeleti parton természetszerűen meg nem terem. 



Az esőzés és karinat legkevesebb a Balatontól északra, az északkeleti részen 

 s innen közel dél felé, több a nyugati és délnyugati tájon. A megázás maximuma 

 nyár elején, júniusban van. Júl, aug. és szept hónapban mindenütt, de kivált az 

 északi oldalon, az eső szűke érezhető.' Itt, különösen Akaiitól kezdve Almádig 

 júl. és aug. meglehetős száraz és tikkasztó, egyik oka egyszersmind a kopár lejtők 

 és tetők csenevész erdőinek vagy teljes erdőtlenségének, a mit a szőllőpusztulás 

 még kietlenebbre változtatott. A Bakony déli lejtői, de még inkább Buda kopár 

 hegyoldalai valóságos természetszerű elpusztuló félben vannak, a szó szoros értelme 

 szerint, azaz lassanként pusztára változnak át, ha csak az ember faültetéssel vagy 

 máskép győzve nem küzd ellene. A Balatonpart északkeleti lejtőin a nyári forróság 

 örcgbedésével meg az erdő eltünedezésével a forró pusztát kedvelő keleti füvek 

 könnyen meghonosodhattak, a száraz földségbeli klíma vidékéről ide érkezvén. 



Tavasztól kezve nyár felé a hőmérséklet meglehetős arányosan gyarapodik, 

 őszkor arányosan csökken, a balatonmelléki szép őszt dicsérik. De az évszak 

 változása mégis elég egyenetlen. Természetszerűleg, mint alpesiből való ala- 



' SÁKiNGEK : A Balaton környékének éghajlati viszonyai, 12t. old. 

 ^ V. ö. SÁRING3R i h. 44. old. 

 SÁKiNGEK : i h. 97, 110 old. 



