156 



A Balaton vizének hatAsa a szárazparti növényekre. 



a növényzet felfelé tüstént megváltozik, s a nedves és száraz part növényzete között 

 pontos határt vonni éppen nem lenne nehéz. 



A hegy, sőt a parti homok vegetatiója tehát a víz hatásától függetlenül fej- 

 lődik, akár lenne alatta a Balaton, akár nem; tavaszkor körülbelül akkor ébred, 

 őszkor akkor szunnyad el, a mikor pl. Budapesté, pedig itt nagy tóvíz nincsen. 

 A balatonparti hegyek növényzete fejlődésében, továbbá ugyanazok a fenologiai 

 fázisok ismétlődnek, a melyek Budapestében. Július közepe táján, vagy második 

 felében a fünemű növények javarésze egyformán elszárad mind a két táj erdó'tlen 

 lejtőin s kivált északkelet felé. Augusztus végén és szeptember elején mind a két 

 helyen új vegetatio éled, mely a nyár kórói, sárgálló és pirosló füvei vagy szürkés 

 avarja között ősz végéig eltengődik. 



Az éghajlati viszonyok nagyjában szintén megfelelnek a vegetatio ilyen fejlő- 

 désének. Ha a Balatonnál a tél valamivel hamarább, a tavasz pedig később köszönt 

 be s a flóra fogyottabb, mint Budapesten, ennek nem éppen a Balaton vize az 

 okozója, hanem sok más fizikai faktor (talaj és éghajlat) összemüködése, kivált 

 pedig a nem messze levő stájer havasok hatása. A Balaton vizének napi hatására 

 dr. Sáringer azt a következtetést vonta, hogy délután 2 órakor a Balaton vize 

 egész esztendőn keresztül valamivel csökkenti a hőmérsék fokát, este 9 órakor 

 pedig emeli; reggel 7 órakor januárban és februárban kevéssé emeli, máskor pedig 

 pedig csökkenti a hőmérsékletet. ^ Hegyfoky Kabos Ítélete szerint ez a hatás az 

 ismert vizsgálatokból még ki nem deríthető. 



De még ha ez a nem nagy hatás valóság lenne is, leginkább a közel part- 

 mellékre vonatkozik, a hol az észlelés történt, nem a hegyre, a hol a hőfok lassan- 

 ként kevesbedik. Továbbá a kitüntetett hatás sem akkora nagy, hogy a hegyvidék 

 növényzetén fölismerhető lenne. A száraz hegylejtök és tetők időnként való lehűlé- 

 séhez és megázásához néha-néha a Balaton vize is hozzájárul, de az egész inkább 

 a vidék egyéb klimatológiai faktorainak tulajdonítandó, a növényzetre nézve a 

 Balaton vizétől eredő általános és rendesen ismétlődő hatásnak nem tekinthetjük. 

 A hegyi növény szervezkedése tehát nem függ össze a Balaton vizével, hanem 

 az említett nagyobb természetes vidék fizikai körülményeihez alkalmazkodik, részint 

 pedig másutt keletkezett szervezetének ez a vidék is megfelelő. 



Ha tehát egy növény a Balatonnál pl. jellemzően nagyon sertés, mint pl, az 

 Onosma vagy az Anchusa Italica, vagy nagyvirágú (mályva), keskenylevelű, mint az 

 alföldi fű stb., ezt nem a Balaton vize és melléke hozta létre, hanem az idevaló 

 vagy ide lassankint összesereglett füveknek öröklött és magával hozott sajátsága 

 és bélyege, mely éppen a balatonmelléki viszonyokkal is harmóniái, azért az ilyen 

 növény itt akár régebben, akár mostanában meghonosodhatott. A Balatonmcllék 

 ősibb növényeinek bélyege előbb keletkezhetett a Balaton-tó vizénél, az alakító 

 hatást már ez is kizárja. 



Az ilyen bélyegeknek geográfiai nyomozása, összegyűjtése és szigorú meg- 

 rostálása azonban arra a helyre reávezethelne, a honnan a megegyező-szervezetű 

 füvek legalább bizonyos időben szétáramlottak. Csakhogy ez a hely ismét a klíma 

 tetemes változásával a tudomány elől elmosódhatott, eredeti növényei kiköltöztek, 

 szétszármaztak cs más szervezetűekkel keveredtek az újabb helyen. 



' A Balaton környékének éghajlati viszonyai. 121. old. 

 ^ Pótfüzetek a Termcszettud. Közlönyhöz. 1899. 141. old. 



