A szárazparti növények szervezkedése. 



157 



A Balaton hegyvidékén tehát nincs növény, a mely a Balaton vizének hatá- 

 sától támadt volna; nincs olyan, a melynek bélyege vagy faja csak a Balaton- 

 mellék hegyein található volna, nincs szerv vagy biológiai jelenség, a mely éppen 

 a Balaton hatása alatt keletkezettnek mondható lenne. A mit tehát Sáringek i. h. 

 7. old. mond, hogy a Balatonnak aránylag kis területe és a sekélység miatt kevés 

 vízmennyisége nem elegendő arra, hogy a közel vidékén nagy változásokat hozzon 

 létre, avagy hogy az a csekély változás, melyet előidéz, messze vidékre is elter- 

 jedne, botanikai szempontból még inkább érvényes. 



XXVIII. FEJEZET. 

 A SZÁRAZPARTI NÖVÉNYEK SZERVEZKEDÉSE. 



A növény szerveinek czélszerü alkotását és alkalmazkodását valamely helyhez, 

 vagy megfelelő működését a növény életczéljára, hasznára és a geográfiai elterje- 

 désre vagy egyes növény életmódját és alkalmazkodását valamely helyen, botanikai 

 felfogással gyakran ismertetik, ^ de egész természetes flóravidék tagjai szervezetének 

 harmóniáját az uralkodó természeti állapottal, kivált ilyenfajta vidékről nem igen 

 érintik s az alkalmazkodó bélyeget a természetes vidéken nem gyűjtögetik Mivel 

 a vízi füvekkel (13. old.) megkíséreltük, a szárazföldiekkel folytatnunk kell. Illő 

 tudnunk, a természetes szervezkedésből mi van itt. Munkánk azonban bő ismer- 

 tetést meg nem enged, kis térre pedig nehéz a legkirívóbbakat összeválogatni. 



A balatonparti növények szervezetének kialakulása nem a legújabbkori. Mint- 

 hogy növényeinek nagyobb része összesereglés, főbb bélyegeit többnyire magán hozta 

 ide. Minthogy továbbá vezérnövényei az Osmátra természetes övén másutt is több- 

 nyire ugyanazok és ugyanolyanok, következtethetjük, hogy a jellemző bélyegek nem 

 a Balatonmellék kisebb területén, hanem nagyobbon és magasabb régióban is 

 alakultak és módosultak, a melynek vidékünk természetes tagja volt. 



A Balaton mellékén, mint alacsonyan fekvő vidéken, a növényzet, nagyjából 

 tekintve, körülbelül ugyanazon természeti hatások között él, mint Közép-Európában. 

 Ha olykor-olykor hideg, szeles és zivataros nap se ritkaság, mégis a növényzet 

 meglehetős rendesen és arányosan fejledezik, megélhetésének nagy nehézsége nincs, 

 ezért a középeurópai kontinentális növényektől eltérő szervezkedésre nincs szüksége. 



Az emelkedettebb helyekre leginkább a fák vonulnak, sőt koronájokkal innen 

 még magasabb légi régióba emelkednek. Meglepő, hogy a Balatonmelléken s 

 hazánknak nem sokkal magasabb hegyein, ebben a felsőbb és ritkultabb levegő- 

 rétegben virágzó fák többnyire apró- és tökéletlen-virágúak, rendesen a szépszinű 

 virágruházatjok, a szirom nincs A balatonmelléki fák nagyobbrészt tavaszkor 

 virágzanak és porzanak; virágjok kiválóan a szellő útján való beporzásra alakul, 

 hegyelevél vagy kehelyféle takaró csak kinyílás előtt védi, virágzáskor a hím meg 

 a termő kibúvik közüle a levegőbe, hogy a szél a hímport, a szirom alkalmatlan- 

 kodása nélkül, könnyen magával ragadhassa s a saját virág bibéjére ne ejthesse. 

 A tökéletlen virág, ha nem egyenesen a Balatonmeliék hegyén satnyult is el, de 

 körülbelül ilyen állapot közt keletkezett, s a Balatonmellék fizikai viszonyainak 

 megfelelő s az ilyen vidék jelleme. 



' A sok kisebb-nagyobb értekezésből csak HiLDEBRAXo-nak «Dic Verbreitungsmittcl der 

 Pflanzen> (Leipzig, 1873.) czímü munkáját idézzük. 



