158 



A szárazparti növények szervezkedése. 



Az erdöalkotó fák virágainak tökéletlensége minden kisebb-nagyobb systc- 

 matikai vagy florisztikai botanikában olvasható. Mi csak annyit említünk belőle, 

 a mennyi biológiai fejtegetésünk igazolására leginkább szükséges. 



A Balatonmellék fáinak virága az önöntermékenyülés I autogariiia ) elkerülé- 

 sével egyenesen a cserefogantatásra {dichogamia) alakult. Az itt vadon nem termo 

 fenyőn kívül valamennyi tölgy, bükk, nyírfa, égerfa, gyertyánfa, mogyorófa, tehát 

 a leggyakoribb erdei fa, valamint az ültetett szelíd gesztenyefa és eperfa is, mind 

 sziromtalan, egy laki, a fűzfa, nyárfa kétlaki, tehát az állatok csirái {animál hermaphro- 

 ditujii) módjára köztök az önöntermékenyítés (vérfertőzés) létre nem jöhet, mert a 

 virágj Ok szétváltivarú (Jlos diklinus). A körisfa meg a juharfa fogantatására nézve 

 pláne vegyesvirágú (polygajnid), vagyis ivari szétváltsága részint megvan, részint be 

 nem fejeződött, mert van közösivarú virága (jíos hermaphroditus) is. A körisfa 

 ezenfelül csaknem vagy egészen meztelenvirágú. A szilfa szintén korán virít, de 

 közösivarú marad, szirma nincs, a szellőporzás annál könnyebb. Az erdei fák két 

 élősködője a fagyöngy {Viscum) meg a gyöngyös madárlép {Loranthus) szintén elég 

 tökéletlen virágú, sőt az ivarjok is elkülönzödik egymástól. 



A tavaszkor lombfakadás előtt virító somfa tökéletes-, de apróvirágú. 



Az erdei fák virágtakaró és feltüntető részeinek tökéletlenségét és apróságát 

 a biológiai okon kívül, úgy látszik, a magas hűs légrégió, meg a tavasznak kisebb hőfoka 

 is előmozdítja. Ellenben a meleg vidékről származó fák nagyvirágúak, de nálunk 

 kényestermészetűek, mint a tulipánfa, Paulowttia, ^ trombitafa, Wistaria stb., a 

 Bignonia magasra futó iszalag, s nálunk csak ápolva és védve tenyésznek, mert a nagy 

 virágjok hűvösebb levegörétegben fejlődik, néha el is fagy. Ebből az is megma- 

 gyarázható, hogy az almafa, körtefa és cseresznyefa a Balatonmellék erdeiben mért 

 nincs vagy mért ritka. Ezek a nagyobb-, színes- és tökéletesvirágú fák szintén 

 tavaszkor virítanak, de nagy és tökéletes virágjok miatt a fent elősorolt őshonos 

 erdei fáink közé sem systematikailag, sem biológiailag közé nem illenek, sőt erdőt 

 sem alkotnak, szálonként keverednek más erdei fa közé. E vad gyümölcsfákra, 

 mint erdei fáink közül kirívókra, rá kellett mutatnom, ha nem erősítem is határo- 

 zottan a lehetőséget, hogy nem természetszerű, a barkásokkal semmiesetre sem 

 egykorú őslakosai a vidéknek, hanem keletről a madár szórta szét a magvát az 

 erdőben, miután az ősember talán már Európában is ültette; vagy a mikor már 

 Európának eredetileg zordonabb éghajlatát a fásítás és gyümölcstenyésztés enyhítette. 



A Balatonmelléknek néhány erdei fája, mint a feketegyürű, a hegyi juhar, a 

 hársfa, nagyobb- és tökéletesvirágú, de virágzása már a tavasz utoljára, vagy a 

 nyár elejére esik. Az erdőben nagyra nem nő, úgy hogy sem a magasabb levegő- 

 réteg, sem a kora tavaszi hűvösség nem gátolja oly nagy mértékben a virág töké- 

 letesedését, mint a korai barkás fákét. Azonban a hegyi juhar, feketegyürű és 

 hársfa virága sem lesz nálunk akkora, mint a tulipánfáé, vagy a Paulowniáé. 



A balatonmelléki cserjék is később virítanak, nem is emelkednek akkora 

 magasra, mint a magastörzsű barkás fa, a virágjok nagyobb, tökéletesebb, szine- 

 zettebb és szebb, ezért némelyik a lombja vagy virága kedvéért kerti virág is lett. 

 Ilyen kivált a csinos Coronilla Emerus, a fanyarka, a madárbirs, a bangitafa, a 

 hólyagmogyoró, a borostyán, a sóskabokor, szömöricze, egres, a sokféle vad rózsa 

 és szederbokor. Aránylag legnagyobb virága van a vad rózsának. A farkashárs szép 



1 Természettud, Közi. 1H99 486. old 



