162 



Az eí- és behurczolásra vaíó szervezkedés. 



jános szövetkezet, mely a szőrbe tapadva leginkább a házi állat útján terjed ; a 

 marhajárás, marhaállás, juhjárás, itató körül sarjadzik s helyenkint a szúrós és tapadó 

 bojtorján-raj nagy területen sok jó füvet kiszorít. Kórós, ízetlen teste, szúróssága 

 vagy más alkalmatlan tagja miatt a jószág nem szívesen eszi, bántatlanul terjedhet. 



A bojtorjánszerv növénytagra vonatkoztatva, a ^ragad, mint a bojtorvány^ 

 nyomán, minden olyan termésféle (40. ábra), a melynek keményebb, ragadó, tapadó, 

 befurakodó, egyenes, görbült, horgas vagy más ilyesféle szőre, sertéje, horgocskája 



stb. van. Ennek hegyével, kampó- 

 jával vagy más képződésével fel- 

 kapaszkodik, felkúszik (komló), de 

 leginkább szőrbe, tollba stb., ruhá- 

 zatba tapad (koldústetü), messzire 

 elczipelteti magát s a növény faját 

 elszaporíttathatja. 



Minthogy a növény bojtor- 

 jános szervezkedésének czélja a 

 védekezés meg a földrajzi terjesz- 

 kedés, a ragadó szőr legkivált a 

 gyümölcsös és magvas részeken 

 fejlődik; de a bojtorján szerepét, 

 a földbeli részt kivéve, a növény- 

 nek minden más tagja teljesítheti 

 az egész fűtől kezdve a magvas 

 gyümölcsig, a gyümölcsvédő ke- 

 helyig (nefelejts) vagy a fészek- 

 pikkelyig. ^ Gyökéren, a földbeli 

 tőkén, gumón, hagymán mi czélja 

 lenne a bojtorjánszőrnek .' Ha a 

 bojtorjánszőr a fű szárán vagy a 

 levelén van, mint a Galium Pede- 

 montaiiiun-én és G. Parisiense-én, 

 G. Atiglicum-on, G, Apariné-r\, G. 

 infestu7)i-on, a Rtibiá-n, Aspcrugo 

 piocumbens-en a Balaton körül, a 

 bojtorjános fű termése nem sze- 

 menként, hanem seregesen terjed, 

 s a növényfajából egy-egy helyen 

 nem egy-két szál, hanem mindjárt 

 egész sereg individuum kel ki. Az ilyen fű — feltűnő biológiai megegyezés — 

 rendesen egynyáréltű, vagy a tövön könnyen elszakad, tehát az egész könnyen 

 széthurczolódhatik. 



A magyar nép az ilyen egész füvével ragadó gizgazt ragadvdnyfünék (Nógrádvm.) 

 ragaddncs-mk, kollancsfti-x\&V'^ v. koldtisteiíí-nek{a. Balatonmelléken) nevezi. Galium- 

 faj (40. ábra c) és más ilyen ragadó burján kisebb-nagyobb darabját a mezőn legelő 

 állat szőrébe tapadva nem ritkán láthatni. Ilyen ragadás könnyítette meg a Soria 

 Syricd-nak hosszú útját a Balaton felé. 



40. ábra. Bojtorjános, ragadó termés, « a bojtorján 

 termo fészke kisebbítve, ^ a párlófü termése, c az 

 ördögbocskoré (Cajicalis), d a varázslófüé, e a ragad- 

 ványfüé, természetes ikertermés, f a nefelejts tapadó 

 kelyhe, benne 4 termésszemmel (Term.-tud. Társ.). 



Term.-tud. Közi. 1894. 2,35. — = A nyelvész kedvéért a népies hangzást írtuk ^w/lancs helyett. 



