Visszatekintés a, száraz pmt flórájára. 



169 



vezetők is, ugyanazon körülmények között, egyformábbra ^ fejlődhetett. Innen ered 

 szervezetbeli hasonlatosságuk. Az ilyen vegetatió-középpont tulajdonképen a vege- 

 tatiónak fenmaradó helye vagy menedéke; ilyen a Balaton hegysége is. 



Keletkezés helyett a multak romjából inkább azt tanuljuk még, hogy idők 

 során egész sereg növény elpusztult, más lépett a nyomába, a flóra is változott, 

 tagozódott. Az eredeti vegetatiónak ma csak része él, a többi a földrétegben pusz- 

 tult el. A vegetatióban is folytonos a változás, a lassú alakulás, az élet, a születés 

 és megsemmisülés, mint az emberi társadalomban. A nyom nélkül megsemmisül- 

 tekkel odalett a morfológiai bélyeg és más vezérjel, a mely a nagyon megszakadt 

 rokonsági kapcsot feltárná s a növény és flóra keletkezésére vezérelne. 



A ma is ó'sibb helyén levő vegetatio egyszerűségéből és tömérdekségéböl, 

 valamint a vegetatio kezdetén bizonynyal kisebbszámú faj nyomán következtetve, 

 eleinte valamely termőhelyet inkább egy faj töméntelensége népesített, a termő- 

 hely vegetatiója egynemű volt^ mint ma is példáúl a nádas, a fenyves és a sikáros.^ 

 A rétnek, mezőnek mai tarkasága bevándorlás, összesereglés a talán friss és kopár 

 talajon, vagy győzedelem az ősi polgárokon, visszaszorítás a régibb, jogos helyökről 

 És mi ma majdnem mindenfelé ilyen keveredést látunk, a növényzet egynemű- 

 sége kevesebb. Afrikának, sőt Fiúménak és Triesztnek bármely területén, merőben 

 más a vegetatió keveredése, mint a Balaton körül. A keveredés, az első növény 

 természeti teremtődésének, a természetes flórák eredeti alakulásának az útja-módja 

 a magyarázó okokkal együtt az ősmultakban elmosódott, részint a földbe elteme- 

 tödött, sőt az első növény meg a flóra keletkezésétől fogva a föld eredeti felszíne 

 s rajta az alakító erők, hatások és állapotok, a növények alakja tetemesen és szám- 

 talanszor változtak, a geológiai változás a nyomokat elfödte. Az első növény kelet- 

 kezésekor más volt a klíma, évszak, időjárás, talaj, a természet más erőkkel rendelke- 

 zett stb., mint a mely között a növény élete ma nyilatkozni szokott. Annyi idő telt el, 

 a klíma annyi fokon ment nyomaveszve keresztül, annyi faj keletkezett, annyi élet, 

 közbeeső faj és változás megsemmisült már, annyira messze és homályban van előttünk 

 a kezdet és teremtődés, a nemes virág és gyümölcs s a gyarló föld közt akkora az ellen- 

 tét, hogy az a gondolat is ébredt, mintha a növény eredete nem is földünk alakulásában 

 gyökeredzenék.'' A növény és a vegetatió keletkezésének rejtelme kétségtelenül 

 a Földünk történetével függ össze és homályosodik el. A nagy Természet- 

 nek milliók óta folyó s nagyrészt elmosódott változásait áttekinteni még alig bír- 

 juk, annál kevesebb erős támasztékunk van a multak megítélésére Megszámlálhatatlan 

 miriád esztendők után, 20 — 30 esztendei tapasztalatunkból s néhány száz évre terjedő, 

 nem nagyon kalauzoló irodalomból óhajtanánk a Természetnek végtelen sorát meg- 

 ítélni ! Különösen az alakító klíma múltjáról tudunk keveset, pedig a növény neme- 

 sedésének és buja tenyészésének ez volt hatalmas faktora. 



A növény s a belőle alakuló flóra eredete helyett csak a kész növényélet jelen- 

 ségeit s a vegetatió állapotát vizsgálhatjuk. A vegetatió múltjából a tudomány 

 részére nem a kezdet, hanem csak az arm conservationis (aire de conservation, 



' A Herkules-fürdö Próláz hegyhasadásában a borzas Lamium cuprenm mellett a L. inflatum 

 szőrösebb, mint a Kazán völgyében. 



^ Akár Audrofogon, akár Equiseticm legyen sikár vagy sikár fii, tömérdekségével mind 

 a kettő nagy területet borít el, ha érintetlen helyen bántatlanul tenyészhetik. 



' V. ö. Klug Nándor : Ősnemzés. Pallas Nagy-Lexikoft. XIII. 679. old. 



