176 



A Ba,latonmeIIék fíóráijának őskora. 



Ezekután a régibbkorbeli flóraelemek fönnmaradása is arról tanúskodik, hogy a 

 Balaton mellékén ha volt is a jégkornak kisebb vagy tetemesebb hatása, az a 

 régibbkorú növényzetet teljesen nemcsak hogy cl nem pusztította, hanem annak 

 a növényzetnek ó'skorbeli karaktere is meglelietó'sen megmaradt. 



Szívesen megengedem, hogy e téren a tapogatódzásnál sokkal előbbre nem 

 vagyunk, mert nincs meg a kellő anyag és bizonyíték, a mely bennünket ezen a 

 téren, általában a múltban biztosan kalauzolna. Könnyen ellenvethetni tehát, hogy 

 a 2-odkori sziklákon most élő s vele közel egykorúnak jelölt vegetatió nem olyan 

 régi. De ekkor kérdezhetem : honnan került ez a jellemző vegetatió a másodkori 

 sziklákra, a melyen kívül ma másutt sehol sem terem r A hogy fentebb mondottam, 

 a geológiai, geográfiai, és a florisztikai tényekkel megegyezöbb, az a KERXER-nek 

 és PAX-nak ^ nem e tájra szóló elmélkedéseinél valóbbszinű és kézzel foghatóbb. 



Az a kérdés merül fel ezután, vájjon a keleti és mediterrán polgárok meg- 

 telepedése a Balaton fölött egykorú-e vagy nem '? 



A mennyiben a természet erői a növények elterjesztésében folyton működ- 

 tek és működnek ma is ; az első növény kész levén, utódját a magva vagy csí- 

 rája képében a szél vagy más hamar elszórta s a szaporodását és tovább ter- 

 jedését előmozdította, vagyis a növény földrajzi elterjedése megkezdődött. 

 A természet erői, a szél, madár és sok más ismeretes, vagy ismeretlen szállító 

 közel egy időben is hozhatott növénycsírát keletről, délről, valamint a Balkán 

 mind két oldalának eltérő növényzetéből is a Balaton mellé ; de ebből a tör- 

 ténetes keveredésbői, a déli flórán belül külön flóra, mely jellemét korszakokon át 

 megőrizte, alig alakulhatott, csak lassacskán tarkította az ősvidék növényzetét. 



Hogy a mediterrán és balkáni (magyarföldi) flóra egyidőbeli-e, vagy melyik 

 előzte meg, illetőleg követte a másikat, azért is bajos megmondani, mert a 172. 

 old. kifejtettük, hog>'^ a kettő között szoros különbség nincs, a mai keskeny medi- 

 terrán flóra inkább a balkáni vagy pontusmelléki flóraterületnek nyugati és alacsony 

 partszegélye. Mediterrán növény alatt tehát itt kivált olyant értek, a mely pl. a magyar, 

 horvát és dalmát tengerparton és part közelében terem, a honnan hozzánk köny- 

 nyebben eljuthatott, de a honnan megvan a lassú átmenetel nem csak a hegység 

 magassága, hanem a Balkán félsziget belseje felé is. 



A hazai flóra mai állapotából és természetes határaiból, valamint hazánk 

 földtani alakulásaiból következtetve, a Balaton mellékén az alpesi meg a mediterrán 

 flóra a diluviumot jóval megelőzte és csak ennek a flórájának tetemesen meg- 

 fogyatkozása után terjedt tovább itt (a 3-adkor vége felé) Kelet pusztai vegetatiója.- 

 A Kárpátok öblének a vize előbb tuggött össze Dél-Europa Földköztengerével, 

 előbb volt alkalom onnan a növényeknek hazánkbeli beköltözésére, a mediterrán 

 földréteg hazánkban előbb képződött, mint a szarmata földüledék. A mediterrán flórát 

 azonban nem a mediterránkorúnak nevezett földrétegen képzelem, mert ez a Balaton 

 partmellékén nincs is, hanem az eredeti másodkori heg\'ségen, a melyről később a 

 vízből fölmerült pontusi földrétegre is átszármazhatott. Amit tehát a növényföldrajzban 

 mediterrán növénynek nevezünk, az a mediterránkorú földréteggel nem kapcsolatos, 

 a mediterrán növény nem szoros követője vagy szülöttje a mediterránkorú földré- 



' P.ix N.\ndor: Die Vegetation dcr Erde, 189S, 241—47. old. 



' P.\x i. helyének 246. old. szerint hazánknak délkeleti szélére a mediterrán typusok való- 

 színűleg a postglacialis időben telepedtek meg. Ez a vélemény 1. valőszinű, 2. nem szorosan a mi 

 vidékünkre vonatkozik. 



