A Balatonmellók fiórájának őskora. 



177 



tegnek. Hilictöleg a Dinara hegylánczainak határozottabb fölbukkanása a pannóniai 

 és mediterrán tenger között a folytonosságot megszakította, s ekkor a Juli-havaso- 

 kon, a Karszton, Kapellán, Kalnikon, valamint az Ósbakony déü lejtőin föl egészen 

 Budapestig az illyr, illetőleg mediterrán növényzet virult, ekkor tehát a Balkán 

 félsziget nyugati szélének flórája (illyr és mediterrán flóra) tetemesebben terjedt, 

 niint ma, északkelet felé. Később jobban délre húzódott. 



A geológus szava szerint hazánkból kelet felé a Szarmata-tengerhez csak 

 azután nyilt meg a közlekedés.' Általában a mediterrán növényeket tápláló szikla 

 a Balaton mellékén geologiailag ősibb és magasabbra emelkedik, mint a szarmata 

 és pontusmelléki földréteg. 



A mint a közlekedés délkelet felé megnyílt, alvidékünk jobban feltöltődött, 

 róla a tengervíz elvonult, s már a Bakony hegysége is tetemesen lealacsonyodott, 

 erdősége az egykor nagyobb sziklákat szétaprózta; a növényzet ebből az új irány- 

 ból is kezdett hazánkba seregleni. Kz a keleti v. balkáni flóra a lia'atonmellék 

 alsóbb régiójába és völgyeibe fészkelődött meg, a mely ma erdőtlenül füvesedik.' 



A keleti növényeknek, legalább nagyobb seregüknek tehát később lehetett 

 megtelepedni a Balaton mellékén, a mit már a nagyobb távolság is igazol. A haza 

 pusztai növényzete ma is a Balaton mellékén végződik. Amennyiben ez mégis 

 szakadozottabb, és helyenként sokkal pusztúltabb. mint pl. a főváros környékén, 

 okát úgy látjuk, hogy a Balaton mellett e flóra nyugati határának vége szakad és 

 itt, más flóravidék kezdetén, a keveredés folytán a határa mindinkább elmosódik. 

 Nyomós ok az is, hogy a Balatonmellék flóráját a történelem idejében a kolónia 

 és kultúra már jelentékenyen átalakította, ezért eredetiségéből sokat veszített. 



Kelet pusztai flórájának a határa tehát tulajdonképen a Balaton mellékéről 

 még vissza nem vonúlt, hanem gyepszőnyegének virágai közül a kcletict)bek 

 [Astragahis dasyanthus, A. novus, Amygdalus nana, Cytisus albus, Waldsleinia 

 geoides, Centaurea atropurpurea, Achillea coaixtata, Dianthus diutinus, Alyssum 

 tortuosum. Fcrula Sadleriana, Cirsium furiens, stb.) elmaradtak, nyugotiabbak és 

 illyr polgárok szövődtek belé [Genista Germanica, G. nervata, Aetkionema saxatile, 

 Scilla autumnalis stb.). A pusztai flóra ma is élné világát hazánk területén, ha az ásó, 

 kapa és eke nem fogyasztaná. Ez a vegetatio hazánkban a legújabb. A Balaton 

 melléken való megszaggatottságát, illetőleg fogyatékosságát mintegy elején levő 

 ide nyomulásnak nem tekinthetjük, hanem hazánknak szárazabbodása nyomán 

 pusztuló félben van, s a kultúra a történelem idejében sokat rontott rajta. 



A havasokból, a mediterrán vidékről, valamint a keletről való befüvesedést 

 érintő magyarázatunkra megjegyezzük, hogy ez a mások szokott magyarázatával 

 összhangzó, de a kezdet, a növényzetnek honnan való kiindulása és szetterjedé- 

 sének ismerete nélkül positiv bizonyosnak nem mondható. Ha az eleinte Európát 

 borító egyenletesebb és tropikus flóra visszavonulására támaszkodunk, a midőn a 

 hegység más-más levegőregiójában más-más vegetatió, az alsóban pedig egyenletes 

 flóra volt délkelet felé ; ekkor — ha nem volt tetemes közbeszakadás — termé- 

 szetes, hogy az ellenkező- irányú visszavonulást kell a Balaton mellékétől is föltéte- 

 leznünk a mediterrán és balkáni flóra felé. Ha azonban a jégkorszak alatt Európa 



' Inkey Béla: Magyarorszá<J földtani alakulása és talajképzödése (Budapest, 1896.. különnyo- 

 más 7. old.), Magyarország földmívelése, kiadja a földmívelésügyi m. k. minister. 1896., 3 — 22. old. 



■■' A természetvizsgáló jól tudja, hogy itt a számítás és vélemény eltérő lehet, mert vidé- 

 künk geológiai múltjáról ősnövényekkel díszített hiteles naptár nincs a kezünki)en. 



12 



