A Bahitonmellék geológiája, s talajának összefüggése a, növényzettel. 181 



évszak ketté szakítja: része tavaszkor, másik őszkor virít [Scilla atituimmlis), pedif^ 

 eredetileg egy család növényei virágzásában ilyen nagy szakadás nevezetesebb 

 klímái változás nélkül nem lehetett. A Stcrnbcrgia meg a kikerics fejlődése mene- 

 telét pedig az évszakváltozás úgy akasztotta meg, hogy őszi virágzása után a levele 

 meg a termése csak jövő tavaszra készülhet el. Az őszkor csírázó kétnyáriak élet- 

 folyását a tél szakította kétfelé. 



XXXIII. FEJEZET. 



A BALATONMELLÉK GEOLÓGIÁJA S TALAJÁNAK 

 ÖSSZEFÜGGÉSE A NÖVÉNYZETTEL. 



E kérdés fejtegetése érdekéből nagyon szükséges lenne, hogy a föld alaku- 

 lásának történetébe, a geológia múltjába még előbbre és biztosabbra tudnánk 

 visszatekinteni, mint a mennyire a geológus ismerete most terjed, mert ekkor a 

 hegységek keletkezésével, a tengernek hazánk területéről való elvonulásával lát- 

 nánk flóránknak positiv keletkezését és megalakulását, azt, a mit most hypothcsis- 

 böl vagy visszakövetkeztetésből hézagosan ismerünk. A növénygeografusnak is 

 összhangzóan a geológus nyomában kell haladnia, de nekünk még annyi előmun- 

 kálatunk és kész eredményünk nincs. A mennyivel lehetett, iparkodtunk legalább 

 a továbbhaladás útját egyengetni. A fejtegetés alapjáúl — dr. LóczY Lajos szives 

 közlése alapján — legelőször rövid pillantást vetünk a Balatonmellék talajának 

 geológiai egymásutánjára, a legrégibb kortól kezdve a mai legújabb kor felé. 



A geológiai számítás szerint a Balatonmellék talaja a legfiatalabb palaeozoos 

 systemával kezdődik, s a sorrend szerint a következő : 

 palaeozoos éra a) a permi systema agyagpalája és veres homokköve ; 



b) az alsó triász homokköve, márgája és dolomitja ; 



c) a középső triász dolomitja és mészköve; 



d) a felső » mészköve; 

 é) ■» » dolomitja. 



1^/) a mioczén cerithium-mész vagy neogén szarmata-emelet;' 

 g) a kecskeköröm- avagy Congeria-emelet (agyag és homok, 

 édesvízi mészkő) vagy neogén pontusi emelet, foszlányok- 

 kal, 150 — 250 méternyire emelkedik a déli lejtőkön; 



A Congeria ungula caprae Münster kecskeköröm nevű s a Balaton 

 hullámától a partból kimosott és lekoptatott teknöivel.- 

 K) a bazalt. 



i) diluviális vagy negyedkori képződmények (homok, kavics, 

 murva és lösz) foltonként a bakonjá parton és mint 

 összefüggő lepel a somogyi halmokon, melyek belsejét 

 a pontusi rétegek alkotják. 

 ]i) az alluviális vagyis a jelenkor szakbeli lerakodások: a sédmel- 

 léki iszap és murva, a déli part homokturzása, a kis bala- 

 toni és a zalavölgyi berkek tőzeglápja és mocsárföldje. 



(elsődkor) 



mezozoos éra 

 (másodkor) 



kenozoos éra 

 (harmad-, negyed- 

 és jelenkor) 



' A mediterrán földréteg csak a Bakony északi részén és Sümeg környékén van. 



- A C. Balaionica Paktscü vékonyhéjú tuknüibül nem lesz kecskeköröm (Lóczv leveli).). 



