I 



A Bala-ton mellék geológiája, s ialajiinuk összefüggése ti növényzettel. 185 



Scilla autumnalis, Ranunculus Illyricus,, R. bulbosus, Orchis militaris) és más kos- 

 bor kiválóan a pontusi talajban gyökeredzik. 



A pontusi földemelet talajának kiválóbb füve továbbá a Crupina, Vaccaria, Dictamnus, 

 Linosyris, Bupleurum falcatum, B. aftine, B. iunceum, Crepis pulchra, C. rhoeadifolia, Valerianella 

 hamata, Adonis vernalis, Malva alcea, Erodium ciconium, Erysimum canescens, Fumaria prchensilis, 

 Achillca Neilrcichii, Campanula Sibirica, C. Ruthenica, Astragalus onobrychis, Vinca herbacea, Me- 

 landrium noctiflorum, Reseda phyteuma, Anthemis Austriaca, A. Ruthenica, Galium Pedemonta- 

 num, Salvia Austriaca, Ajuga chamaepytis, Potentilla pilosa var. auriflora, Pcucedanum oreoscli- 

 num és sok más keleti ftí, lásd a XLIII. fejez. 



A pontusi kongériás rétegek meg a diluviális part növényzetében van különb- 

 ség, amaz gazdagabb és változatosabb, de szintúgy mint Tihany félszigetén. Bog- 

 lár és Fonyód hegyén, a növényzet keveredettsége és nem nagyfokú különbsége 

 inkább függ a helyi viszonyoktól, a termó'helytó'l, a magasságtól, vagy a kevere- 

 dést elősegítő' más történetes vagy természeti októl, mint épen csak a különböző 

 korbeli földnek hatásától a növényzetre. A növényzetet tápláló termőréteg, a har- 

 mad- és negyedkori földrétegen keveredett s a növény, ha egyszer a magva oda 

 juthatott, mind az egyiken, mind a másikon megleli, ki tudja vonni s át tudja sajátítani 

 magának belőle a mi szükséges. Sőt a Hieracium Balatonense,ia\án. fajvegyülék. Siófok 

 alluvialis partján, B.-Füred sziklás hegyein, valamint a veszprémi hegysíkon, a 77. 

 echioides stb. Füred és Tihany hegyein, valamint Fonyód mezején stb. is megterem. 



Különben a pontusi, szarmata, diluviális és részben az alluvialis földrétegek 

 területe jobbadán munkált föld vagy legeltetett mező. Növényzete nagyon kevere- 

 dett, semmi olyan geográfiai jelleme nincs, a melyet a föld geológiai minőségéből 

 és korából lehetne megmagyarázni. Az eke meg a kapa a növényzet eredetiségét 

 kiirtotta vagy megritkította. Most a füsége mindenfelől összehurczolódott gyim- 

 gyom, giz-gaz és más közönséges ubiquista vagy kóbor összesereglése és keveredése 

 a parlagon, vetemény közt és elhagyott földön. A föld rendes terméke az az áldás, 

 a melyet belőle a szorgalmas nép fárasztó munkája árán húz. Bántatlan földdarab 

 régibb növényzetével kevés és kicsi. 



Az alluvium száraz földjét részint szintén munkálják. A friss nedves vagy 

 szikkadtabb partmelléki alluvialis talajon, a nádast kivéve, közönségesebb füvek 

 növénygeografiai jellem nélkül keverednek, jobban csak a homokturzás meg a sós- 

 föld füvének jelleme ismertszik föl. Az alluviumhoz számított több más hely vizes, 

 nem munkálható, saját termőhelyein külön növényszövetkezet (formatio) fejlődött 

 ki. Ilyen a nedves, sósnedves part (114. és 147. old), a homokturzás, a séd melléke 

 (119. old), a nádas (126. old.), ingovány, a tőzeges rét (130. old.) stb. 



XXXIV. FEJEZET. 

 A FLÓRA VÁLTOZÁSA A HEGYSÉG KOPÁSÁVAL. 



Valamely nagyobb hegységben, a növényzet megalakulásának és további vál- 

 tozásának megtudásáért kellő figyelemre kell méltatnunk a többi közt a hegység 

 geológiai korát, alakulását és szikláinak minőségét. De ügyelnünk kell a hegységnek 

 legalább nagyobb változásaira, mert minden ilyen a növényzet életére is döntő 

 volt. A növényzet a hegy változásaival lassanként, de végre tetemesen módosult, 



