A flóra, változi'isa a hegység kopásával. 



189 



nigrum, Anthericum ramosmn, Sternbergia, Scilla auiumna/is, Iris arenaria, Mus- 

 cari Transsilvanicum, Lilium martagon., Hemerocallis stb.) ma is szembetűnő. 

 Keszthely vidékének flórája a balatonparti községeké közt leggazdagabb és legvál- 

 tozatosabb, hazánk flóráját jellemző vezérnövénye elegendőszámú, általában a talaj- 

 romlás, az éghajlati változás és száradás nem annyira kirívó, mint másutt. Ezután 

 a Badacsonyt, Füred és Arács hegyeit és Almádi vidékét egész Sz.-Király határáig 

 kell említenünk, a hol Vörös-Berény Malomvölgyében, meg a Várhegy és Apáczafára 

 sziklái körül a vegetatió még elég változatos. 



A vegetatióra nézve nagyon egyforma siófoki és somogyi partot nem említve, 

 Füred és Tihany szikláin és körülötte az ősi dolomit vegetatiónak (184. old.) számos 

 kiváló tagja, valamint jellemző mediterrán és keleti növények virítanak, de ez mind- 

 össze aránylag kis térségre szorúl a vidéken. Nagyobb térségen most a régi szöllö- 

 termelés parlagja, gizgaz és más kórós vegetatió éktelenkedik. Ellenben Balaton- 

 Füred és Aszófö közt a sovány legelön alig van valami termő földréteg, csak a 

 nem pusztán a földből táplálkozó Euphorbia Faiinonica meg az E. Gcrardiana 

 kövér kutyatej és más sovány fű, bokor vagy kóró teng rajta. A kemény rétegről 

 a földet, a mint Lóczy beszélte,^ a szél a Balatonba söpörte, tehát a Balaton mellé- 

 kének nagy területe útban van az elkövesedés felé. Ilyen karsztforma vidéket 

 Kerner a Bakonyból már említ," de az ilyen, termőföld nem takarta köves vidék 

 Túl-a-Dunán, tovább nyugat felé, a Rábától délre, nagyterjedelmtí és terméketlen. 

 Az ilyen földbe a fű, de kivált a fa meg a cserje gyökerét kellő mélységre be nem 

 verheti, pusztulni kénytelen, így az erdőnek elromlott és tovább romlik az alapja. 



XXXV. FEJEZET. 



A BALATONMELLEKI VEGETATIÓ KEVEREDÉSE 

 A TÖRTÉNELEM FOLYTÁN. 



A természetes fizikai erőn és úton kívül valamely vidék flórája mostani képé- 

 nek megalakításához a vidék benépesedése, valamint az embernek mindennapi 

 nmnkája is nagy mértékben hozzájárul. 



A vegetatió ott a legszebb, legtisztább, legkeveredetlenebb és legmegkapóbb, 

 a hol nagyon körülzárva, könnyen hozzá nem férhető s az emberi munkától és 

 járáskeléstől sokáig bántatlanul és keveredetlenül maradhatott. Ilyen pl. még a 

 sziget, a havas flórája, hazánkban a temesvármegyei homokpusztáé (agger Roma- 

 norum, biclo brdo), Erdélyé, a Balatonnál a dolomit szikláé és sziklamorzsalékáé. 

 Mennél jobban látogat az ember földmívelő szerszámaival, jószágával és közlekedő 

 műveivel valamely, kivált alacsonyabb vidéket, a növényzet annál jobban keveredik 

 és veszti jellemét, úgy hogy végre néhol egész giz-gaz marad. 



Hazánk s a Balatonmellék flórájában sem volt állandó helybenmaradás. A 

 flóra tagjai itt is mindég változtak, a mióta a haza felszíne megalakult, a történe- 

 lem idejében jobban keveredett, mint az előtt, az alacsonyabb, jártabb tájékon, 

 az emberi hajlék körül jobban, mint a magasabb, kevésbbé látogatott és lakatlan 



' Lásd a Földrajzi Közlem 1894. 141. old. is. 



- Bakonyer Wald, 3. old. (a bécsi zool. bolaii Gcsellscli. Vorhandl IS.'iő). 



