Flói-almtárok kereszteződébe a Balaton mellékén. 



193 



Töiök jövevény hazánlvban a Digitális nova, a Malcolmia Africana, Calepina 

 Corvini, Papavtr hybridum, az Elynms crinitus, Mcdicago Arabica (Orsova), de a 

 Balaton mellékére nem jutott, vagy régen elpusztult. A Digitális Túl-a-Dunán meg- 

 lehetősen a török útja mentén halad Bécs felé. tehát a török elősegítette az 

 ausztriai útját (Term. tudom Közi. 1897 438. old.). Hogy a török jövevény egye- 

 nesen a Balatonnál fészkelte volna be magát, nem állítom. Pécs, Szigetvár (Con- 

 ringia Austriaca Fönyednél), Budapest, Székes-Fehérvár, sőt Vasvármegye felöl is 

 ide juthatott, a hol már előbb elvadult. 



XXXVI. FEJEZET. 



FLÓRAHATÁROK KERESZTEZŐDÉSE A BALATON MELLÉKÉN. 



A Balatonmellék flórája aránylag kis terület, de a haza más vidékéével annyira 

 összefügg, hogy alapos megfejtése kedveért csaknem az egész hazai flórának meg- 

 alakulását s a flóravidék határainak végződését kellett kutatnom és megállapítanom. 

 Számos idevágó kérdést csak mélyebbre ható geográfiai és geológiai tanulmánynyal 

 lehetne megfejteni. Ezért kellett vidékünket más természetes vidékkel is összehason- 

 lítani (222. old.). Csak ezek nyomán lehet a Balatonmellék flórájának végződéseit 

 s a Balatonhoz közel eső flórahatárt vagy flóraválasztékot pontosan kijelölni. 



A nagyterjedelmü természetes flórák választéka: az oczeán, nagy sivatag vagy 

 síkság (az Amazon síksága, Hylaea), rengeteg erdő, hatalmas hegyláncz stb., melyet 

 a növény maga magától átlépni nem bír, mind nagyobb gát, semhogy hazánk vagy 

 a Balatonmellék flórája tagosulásának megállapítására értékesíteni lehetne. Hazánkban 

 a flóra összekeveredése elé kisebb akadály gördül ; a flóravidék természetes határait 

 tehát szűkebb téren és speciálisabb szempontból kutatjuk. A hazai flóra felosz- 

 tását megkönnyíti, hogy a választéka sok helyen a geográfiai természetszerű határral 

 pontosan összevág. Ilyen határ vágja egymást keresztül a Balatonhoz közel. Alvidék 

 szabt'a meg ezt a részletesebb flóraválasztékot, nevezetesen olyanformát, a minőt 

 Európa flórájában a cisalpinus és transalpinus növényfaj kifejez (45. ábra). 



1. Mátyusföldje északi részétől a Vág mentén, a Kis-Alföldön, Rábaközön, 

 Kemenesalján át tágas síkság van s a Dráva völgyével való összefüggést csak Zala- 

 vármegye alacsony hegyei szakítanák meg, de a Zala, Kanizsa, Rinya és más kisebb 

 víz mentén a Kis- Alföld meg a Dráva síkja nincs elzárva, sőt a zalai hegyek sem 

 akkora magasak, hogy a flórájuk meg a szomszéd síkságé között tetemes különbség 

 és választék keletkezhetett volna. A Drávától délre ez a síkság a Lónya, Csernec 

 és Csazma stb. víz mellékén le s a Száván át egész a Zriny-hegységig terjed a 

 Ferrótól számított keleti délkör 33 '/^ — 35. (16 — 17'/./ Gr.) foka közt s a rajta 

 uralkodó természeti viszonyokkal együtt hazánk természetes flórájában félreismer- 

 hetetlen választék, rajta keresztül innen-onnan a keleti és nyugati táj növényzete 

 nem, vagy nem tetemesen keveredik. 



Hazánk flórájának ez a nyugati meridionális választéka a vasvármegyei Vütör 

 (Irottkő) meg a Bakony között, a Zala völgyével a Balaton délnyugati sarkáná 

 (Kis-Balaton) húzódik végig. Ezt a határt, mely dél felé csaknem két délkör közé 

 eső szélességre terjed. Vasvármegye hegyein közönséges számos növény nem lépi 

 át, tehát nem tapod be a Balaton mellékére sem. 



13 



