198 



Az illyr meg a niairyarföldi flóra találkozúsa, és végy éledése. 



észak-kelet felé pedig a Dráváig, Moslavináig nyújtja. Innen a Pécsen át a Dunáig, 

 tovább fölfelé Budapestig stb. Nyitrába és Beregbe terjedő növényzetet s általában 

 a régi Pannoniát, pannóniai flóravidcknek nevezi. E térségen belül terjeszkedik a 

 balatoninelléki flóra is. Az illyr és magyar flóravidék valóban nagyobb egységnek, 

 a pontnsnu'llcki vagy jobban mondva a magyar flórabirodalovinak természetes tagja. 

 X-'alamikor mind a kettó'nek még megegyezó'bb, egységes flórája volt, a mint a 

 hegység geológiai minősége (mész) és kora igazolja. 



Kernkr azonban e vidéken soha nem járt, szemlátomásból annyira nem ismeri, 

 hogy az orgonafát, a török és csöves mogyorót is az illyr flóra jelleme közé so- 

 rolja, holott ez itt vadon nem terem. A két flóra vidék határának kimérésében 

 sem volt pontos. Tapasztalásom szerint csak az lehet helyes, a mint a 195., 199. 

 old. jelzem. Hogy a somogyi, de kivált a baranyai magaslatok növényzete nem az 

 Osmátráéval egyező, nem csak a fajok száma {Colchicum Cupani, Doronicuin Cau- 

 casicum, Imda spiraeifolia, Hellcbot'us odorus, Paconia promiscua, Trigonella gla- 

 diata, Spiraea oblongifolia (a Balatonnal szemben). Digitális ferruginea stb.) mond 

 ellene, hanem a geológia is. Idegenszerű, azaz nem az alpesi hegyképzödéshez 

 tartozó csupán a pécsi hegység, a Mecsek, mely valószínűleg nem egyéb, mint a 

 hajdani Balkánhegységnek legészakibb foszlánya, mondja Lxkey. ' Meggyőződésem 

 szerint a Mecsek növénykülönösségei, mint az egykori balkáni flóra maradéka, hatá- 

 rozottan ezt igazolják, azért a balkáni Jiói'a szigetjénck tekintendő. Kétségtelen, hogy 

 az illyr és magyarföldi flóravidék közt épen a találkozás helyén éles határt vonni 

 bajos, valamint a határon termő füvek közt azt is nehéz megállapítani, melyik az 

 igazi illyr vagy magyarföldi; mégis északnak vag)^ délnek tartva, — a sok meg- 

 egyező elemen kívül is — általában meglehetősen szétválik az illyr és keletibb 

 magyarföldi (és a bakonyparti) vegetatió. Az illyr flóra kétségtelenül délibb, sok 

 vonása a mediterránnal hozza kapcsolatba, azért én a mediterrán és a beltöldi 

 magyarföldi flóra közt áthidaló tagozatnak tartom.'^ A mai mediterrán flóra jelen- 

 tését szélesbítve, csaknem e flóra felvidékének is tekinthetnők. 



A flórában azonban nagy időkön keresztül és a különböző fizikai körülmé- 

 nyek között változás és egész nagyobb különbség állott be. Az illyr flóratagnak 

 már a legmagasabb növényformatiójában, a fa vegetatiójában nevezetesebb fajok 

 jelennek meg, a minők a Balatonmellék alacsonyabb és keletibb táján hihetőleg 

 nyom nélkül kihaltak. Ilyen a havasi aranyzápor (Cytisus alpinus), a tompalevelű 

 juhar (Acer obtusatuin), keleti gyertyánfa, magyar tölgyfa, Fraxinus rostrata, Fr. 

 argcniea (Novi), Sorbus Austriaca, komlóbükk (a Plitvicai tavaknál),^ a cserjék közül 

 a Rhamnus fallax Boiss. {Rh. Carniolica Kern.^, Rosa livida, R. gentilis, Berbcris 

 Aetnensis, Lonicera alpigena, L. cap?ifolia, L. reticulata, L. glntinosa, Ribes Fleisch- 

 ntanni, Spiraea cana és más gyöngyvessző bokrocska, továbbá Gcmsta heteracantha, 

 Daphne Blagayana, Saíureia-hoz6t s az illyr flórának számos más kitüntetője. 



' Magyéirország földmívelése. 1896. 4—5. old. 



* Pallas Nagy Lexikona XII. köt 79. old. — Magyarorsz. vármegyéi és városai: Fiume. 1897. 

 452 — 456. old. Magyar orvosok és term. vizsg. Munkálatai XXIX. 1898. 191. old. 



■' A Term. tudom. Közlöny 1899, 159. old. jelenti, hogy az Osirya carpinifolia (komló- 

 bükk) Lcgrád szőllöhegyen és Zákány határában is terem. Ez ugyan föntebbi határszal)ásunkba 

 nem ütközik, de szőllöhegyen inkább bizonyos, hogy ültetett. Csodálatos, hogy nálunk tárgy hiá- 

 nyában, szájról -szájra terjedő közlés alapján, ültetett fa hirét közlésre méltónak tartják. Légrád 

 és Zákány alacsony szőllőhegycin eredeti fa ma alig terem. Az utóbbin voltam. 



