A Balaton mellék fíórájáiiak tudományos bontogatása. 



201 



kiszabni, mert ott a flóra karaktertalan keveredés, s más flóravidék alkotó részének 

 is tekinthetnénk. Mi részint folytonossá^^ részint néhány jellemző növénye miatt 

 az illyr flórához kapcsoljuk, mert bizonyos bántatlanabb helyen inkább az illyr 

 növényekkel való kapcsolatot hirdeti. 



Ha majd a kultúra a Balaton mellékén a vizet a lehető' legszűkebb térségre 

 szorítja, ha a ma látszólag hasznavehetetlen sziklákat is eltünteti, végre a botanikus 

 szemében ma még feltűnő különbsége is eltűnik az említett három fl(')ratagnak, 

 jellemtelen keveredése lesz a vegetatiónak a Balaton körül mindenütt munkált vagy 

 értékesített területen. Az egész kultúrmczö lesz, a melynek keskeny mezsgyéin 

 vagy kis darabjain küzd a régi vegetatió maradéka. És ez így fog tartani sokáig 

 a kultúra uradalma alatt. Az itt maradt közönségesebb élelmesekből majdan, a 

 természeti körülmények változásával alakul, lehet a kultúra sírján, újabb vegetatió. 



XXXVII. FEJEZET. 



A BALATÜNMELLÉK FLÓRÁJÁNAK TUDOMÁNYOS 

 BONTOGATÁSA. 



Bizonyos ország vagy vidék növénygeografiai ismeretének kétségtelen alapja 

 az összes növényzetének alapos összefoglalása vagy enumeratiója. A hiteles enume- 

 ratióból válogatjuk össze a vidéknek jellemzőit vagy más említésre méltóit, az 

 enumeratió növényeiről merítjük a vidék növénygeografiai ismertetésekor minden 

 állításunkat és következtetésünket, szóval a vidék növényzetének elöszámítása a 

 vidék vegetatiójának bizonyos rendezett tükre és statisztikája. Szükséges tehát, 

 hogy a növény azonossága más vidékével szemben vagy a kisebb-nagyobb eltérést 

 szigorúan megalapíttassék és ki fejeztessék, mert a helytelenül és hamarosan össze 

 vont fajokra fektetett bárminemű következtetés hamis, ha két vidéken egybevágó- 

 nak hirdetett faj, csak bizonyos tekintetben megegyező, különben pedig tetemesen 

 különböző. így pl., hogy nagy ember botlását idézzem, melyet a magyar fordítók 

 sem vettek észre, ^ De Candollií azt hirdeti, hogy a pontusmelléki havasszépe 

 {^Rhododendron Ponticum) csak Kis-Ázsiában meg a Spanyol-félsziget déli részén 

 terem. Ilyen esetekre állapítja ö a megegyező fajok termőhelyeinek szétválasztott- 

 ságát vagy elszakítottságát. Csakhogy De Candolle azt, hogy a Rhododendron Pon- 

 ticum a Spanyol-félszigeten is teremne, hibás enumeratióból merítette, mert a 

 szóban forgó spanyol Rhododendron a maga igazában a Rh Baeticum Boiss. et 

 Reut., tehát nem csak az azonosítás nem lielyes, hanem hamis az alap is, a miben 

 De Candolle a növénygeografiai szélválasztottságot gyökereztetni akarta. 



Az állatok meg a növények enumeratiója nem szakembernek egyáltalában 

 száraz és nem is nagyon becsüli meg. Puszta enumeratiónak mindenesetre keve- 

 sebb értéke van, mint a megszólaltatottnak vagy magyarázottnak. Más szemmel 

 tekinti a szakember az enumeratiót, szellemi gyönyöre telik benne, mert maga 

 előtt látja azoknak a szép növényeknek a sorát, a melyek valamely vidéket, orszá- 

 got díszítenek és vágy keletkezik a termő helyén láthatni. Én még a növénycsere 

 katalógusát is élvezettel olvasgatom. 



' De Candolle : Termesztett növényeink eredete, Budapest, Természettud. Társulat 1894., 

 337. old. (^ford. Pavlicsek S., revid. Magócsy-Dietz S.). 



