202 



A Balatonniellék fíónijának tudományos bontogatúsa. 



Az enuineratió és enumeratió között mi is különbséget mondunk. Egyszerűbb 

 törekvőtől szívesen veszszük az egyszerű, hibátlan enumeratiót is, de a mai növény- 

 geografiának ilyet alkotni csak a kiindulás, a további rátámaszkodás kedveért 

 szükséges, ezután egészen más nevezetes munkát végez vele. 



Speciálisabb területen czélunk a növényzet összeszámításán meg a termőhelyek 

 összejegyzésén és ismertetésén kívül megalapítani, miként fejlődött ki, alakult meg 

 az uralkodó vegetatió leple. Nagyobb területen, valamint az általános növény- 

 geografiának czélja kutatni és lehetőleg megalapítani ezeken kívül a növényzet 

 keletkezését, hazáját, a keletkezés helyéről, az őshazából való szétvándorlását stb., 

 de a legnemesebb, legnehezebb, bizonyos eredménynyel mégis kecsegtető czélja 

 a növények elterjedésével az emberiség múltjából némit-némit földeríteni. 



Alert sok növény most is ott van, a hová az ősi vagy régibb ember elültette 

 vagy a magvát elszórta, a hol a növénynek valami hasznát vette, általában sok 

 növénynek mai különös elterjedése az embernek ottlétéről tanúskodik vagy más- 

 valamiképen tépiietünk le vele valamit az ősember történetének sötét fátyolából. 



Balatonmelléki kutatásunk, mint kisebb terület az utóbbi törekvésük közben 

 alig segít valamit, de elegendő terület, hogy a vegetatió leplének megalakulását 

 fürkészszük. Sőt az egész ország ílóraleplének megalapítása czéljából is kedvező 

 kiindulás lehet, mert a geológiai korszakok Il-od korától a mai korig megvan többé- 

 kevésbbé minden földrétege, hegye, völgye és különböző növényformátiója. 



Bizonyos vidéknek valamennyi mai növénye sem nem egykorú, sem nem 

 ugyanonnan való, hanem különböző korból és a legkülönfélébb helyről össze- 

 sereglett keveredés és tarkaság. A bakonyi part mészszikláinak növényzete tete- 

 mesen régibb, mint az alacsony vagy nedves part mai fükeveréke. Nagyon távolról 

 érkezett polgára: a kálmosgyökér Kelet-Indiából, az OenotJicra bienitis, a Stenactis 

 meg az Erigeron Canadensis Kanadából, a szerbtövis eredetileg Dél-Amerikából, 

 ámbár egyik se épen a Balaton mellett szállt le az európai területre hozó járó- 

 művéről, sőt kivált a Dictxnimis-Vi'^ik ^ nagyon lassú és soká tartó útja volt, a míg 

 a Himalájáról hazánkig s a Balaton vizéig lassacskán eljuthatott. A kertből elvadult 

 Ricinuson, máriabogácson, koriandromon (Keszthely) stbin kívül a szerbtövis meg 

 a Stenactis bizonynyal az újabb telepedők egyik legfiatalabbika a Balaton mellékén, 

 az Ercchtites hieracifolia megtelepedése egy-két évtizednél kevéssel lehet régibb, 

 a japáni komló most kezd Keszthely, Haraszti és Vésztő körül honosodni. 



A mai észszerű növénygeografiának tehát nem lehet egészen megelégedni 

 azzal, hogy valamely terület flórájának alkotó elemeit összeállítja, rendezi és össze- 

 gezi, hanem a nevezetesebb és kirivóbb növényeknek honnan való vagy lehetőleg 

 melyik geológiai korszakból való voltát és fennmaradását is kell puhatolnia és lehe- 

 tőleg kitüntetnie."- Még a nem geológiai korszakbeli növény is majd régiebb, 

 majd újabb, akár a korát, akár valamely helyen levő megtelepedését tekintsük. Ha 

 a növényzet összeségét így alkotó részére és honnanvalóságára szétbontogatjuk, tehát 

 a sokféleséget egyszerűsítjük, benne vezérlő oszlopokat, vezérfajokat jelölünk ki, 

 csak ekkor ismerjük meg igazán a flóra elemének összekerülését és a flóra meg- 

 alakulását, sőt a fajkeletkezés megfejtéséhez is közelebb jutunk. 



' BoRBÁs V.: A Dictamnu.s albus systcmája. Természetrajzi Füzetek 1896. 353, 357., 387. 



' «A növénygeografiának egyik feladata* czímen ezt a thémát Pécsett, a magyar orvosok 

 és természetvizsgálók gyűlésén (1894. júliusi előadtam (Természettudom. Közlöny 1894. 489. old.), 

 de mint balatonmelléki tanulmányaimba vágót eddig sehol sem közöltem. 



