A BulatoririKíllók tiórájknak tudományos hontogatúsa. 



203 



Vezérnövénynek általában az olyat nevezzük, a mely bennünket növénygeo- 

 grafiai kutatásunkban mcglelietös biztosan vezérel, mint a geológust a vezérkövület 

 a földréteg relatív korának fölismerésében. A vezérnövény lehet ásatag s a földréteg 

 korát és minőségét jelzi, de lehet élö is, mint őskori maradék, az Aethionema 

 a Balatonmellék öshegyeinek mészrétegén, az Aspleniuni Forsteri a szerpentin szik- 

 lán, a forgácsbirka Siófok homokturzásán megfészkelödve. De vezérnövény lehet 

 bármely kiváló jellemző vagy jellemére nézve kimagasló növény is, különböző 

 helyen, körülmény közt, mint karakternövény, só'l egyszerű, másképen fel nem 

 tünő növény is, a mely pl. az ember nyomát követi és haladását jelöli, mint a 

 Lepidiutn graniinifolium Túl-a-Dunán a római kolónia útját, a Digitális lanata, 

 Soria Syriaca a török, az Elymus crinitus var. microstachys, Artcnnsia annua a 

 szerb nép nyomát. Vezérnövény az is, a mely az embernek valamit mintegy elárul, 

 akár a földréteg korára, minőségére, mai állapotára, akár a növény múltjára, a 

 honnanvalóságára, korára stb., akár a táj jellemének fölismerésére. A vezérnövény 

 tehát a tudományban mintegy emlékoszlop emelkedik, s határozott irányban vezet. 



Kitűzött czélunknak megfelelően elemezni fogjuk tehát a Balaton mellékének 

 flóráját. A növényzetnek mai tarkasága és vegyüléke itt is geológiai és történelmi 

 időbeli. Ha vizsgálatunkat legalább az egész Túl-a-Dunánra kiterjeszthetnők, na- 

 gyobb és világosabb lenne az eredmény. De csak a Balaton partmellékére ter- 

 jesztve is ki elemzésünket, e vidék, sőt részben a magyar haza flórájának meg- 

 alakulásáról is kielégítő képet nyújthatunk. 



A Balatonmellék mai flórájának alkotó részei: 1. ősrégi, egész a Il-od kor- 

 beli sziklákat benépesítő, tehát a geológiai időszakokkal is kapcsolatban levő nö- 

 vények a bakonyi part erdeinek nagyobb részével együtt. Van köztük bennszülött 

 (endemicus), kiváló magyarföldi (keleti) és mediterrán-eredetű faj, bizonyos havas- 

 aljai vonás (plánta subalpina), sőt trópusi ereklye is. A Balatonmellék mai növény- 

 zetének szép száma, a geológiai romon és emléken, ősibb vegetatiónak a maradéka. 



2. A fölmívelést és szőllőtermelést követő, a 3., 4-ed és mai korbeli termő- 

 rétegen fészkelődő növények, melyek a kultúra övében geográfiai jellem nélkül 

 vegyelednek, csak különösebb, bántatlan termőhelyen: a homokon, a nedves parton, 

 a nádasban, az ingoványréten vagy a vízben van kifejezett jelleme. 



3. Nem régi ide költözés, mint meghonosodott növény. A Balatonmellékre 

 természeti erő, állat vagy az ember révén ma is jut fü. A működő erő ma ismét 

 oda is viszi, a hol már ő vagy ösfaja egyszer kipusztult. 



További fejtegetésünk lehetőleg az itt említett jellemű növények sorát követi. 



XXXVIII. FEJEZET. 

 A BALATONIVIELLÉK SAJÁT (BENNSZÜLÖTT) NÖVÉNYEI. 



A mely növény valamely hegységnek, országnak, vidéknek vagy más hely- 

 nek a sajátja s ezen kívül másutt nem terem, bennszülöttnek (plánta endcmia), 

 speciálisan hazánkban niagyarföldiiiek (hazai, honi, nemzeti) nevezzük. Hogy erede- 

 tileg valósággal ott szülemlett volna meg, nem állítjuk, de más helyről ismeretlen 

 lévén, odavalónak, voltaképen a régi eltűnt vegetatióból gyakran szűkebb téren 

 visszamaradt ősereklyének kell tekintenünk. A bennszülött növény megállapítása 



