204 



A Balatonmellék saját (bennszülött) növényei. 



a földrajzi elterjedés szűkebb vagy tágabb ismeretétől is függ. Ismeretlen hegy- 

 ség felkutatása más hegység növényeinek endemisniusát gyakran megszüntette, 

 pl. a Balkán havasaié a hazai Kárpátokét.' 



Kisebb földrajzi terület növényendemismusát kutatni és megalapítani nem kis 

 nehézséggel jár. Az alvidéken, a niinö Túl-a-Dunának legnagyobb része, a növény 

 mindenfelől és mindenüvé össze-vissza hurczolódik, a jószág az erdó'be, a hegy és 

 völgy rejtekeibe is elviszi, a földművelés pedig a ritkaságot vagy ősemléket ki- 

 irtja. Az alvidék növényzete nem maradliat olyan természetszerűen zárva, mint a 

 hogy a magasabb régió éghajlata, továbbá a bükk meg a jegenye fenyó'erdöje a 

 a havastetö növényzetét körülzárja, s a kultúra is alig bolygatja. Ott fenn a növény 

 élete is külön föltételekhez van k()tve, úgy hogy a havasi fű magva vagy a sarja 

 az alvidékre lesodortatván vagy lehurczoltatván, itt boldogulni nem tud. Hazánk 

 azért is eltérő pl. a bajor síkságtól, hogy rajta, mint emitt, a havasról lesodort fü 

 nem virít. A havason mindig nagyobbszámú jellemző vagy épen endemikus növény 

 maradhat, mint az emberi közlekedésnek gyakori útjában, a síkságon vagy a dom- 

 bos vidéken. Az alacsony vidékről a növény messzebb fekvő alacsonyabb helyre 

 is elhurczoltatva, előbbi rendes életkellékéhez könnyen hozzájuthat, ezért sokfelé 

 jobban elszaporodliatik, s az alvidék különböző helyén a növényzet gyakran ugyanaz. 



Az alacsonyabb vidéken vagy kisebb terület rejtekiielyén a ritka növény 

 fennmaradhatott ugyan, de a fennmaradása nincs biztosítva. Rejtekhelye bántatlan 

 nem maradhat, általában az alvidéken a növénynek életkelléke és termőhelye nem 

 oly sokféle és változatos, azért a ritka vagy endemikus növény száma korántsem 

 akkora, mint a jobban tagozódott magasabb vidéken. A ritka fű bizonyos helyen 

 különös és ritka életkörülmény között maradt lenn, épen ezért a tó nyilt partján 

 a rejtekhelyet kedvelő kényesebb fű csak ritkaság ( Veronica Wienovskyi), vagy az 

 idejutása különös véletlenség, nem terjed tovább, mint pl. az AlUum atropíirpiircum 

 Füred-fürdő egyik dombjának szük helyén. De az állandóbb tanyát kedvelő, 

 ritkább fű ide se jut vagy az ubiquisták, a gyakori telepedők szövetkezete túl- 

 nyomóságával elfojtja, a friss talajon vagy a munkált föld övében boldogulni nem 

 engedi. Hisz a növény megritkulásának rendesen története van. Megváltozott részére 

 a viszony, életrevalóságából veszített, mint régebbkori növénynek a szervezete a 

 mai viszonyoknak kevésbbé megí'elelő, ezért szapora nem lehet, nem bir a mai 

 viszonyokkal és társaival küzdeni, akárhol, úton-útlclen, házkörül meg nem nő, 

 rendesen csak messze, rejtekhelyen bir elhatalmasodni. ' Alár pedig a Balaton mel- 

 lékén, mint aránylag kis és többnyire munkált földön, majd minden hely könnyen 

 hozzáférhető és épen a rejtekhelye ritka vagy kevés, a hol a ritka fű bántatlanúl 

 tenyészhetnék és sokáig fennmar.idhatna. A nem gyakori fü a Balaton körűi csak 

 elszórva jelentkezik, mint a Scirpns pauciJJorus, Helichrysnni airiiarhcvi, Hieracium 

 ccliioidcs Fonyód kitérőjénél, a Víi/pia niyuros Siófok fás helyén, a Cicnta, Hipputis 

 Keszthelyen stb. Egy érkező növénynek eleinte való ritkasága természetesen nem 

 szoros értelembe veendő (Matricaria di^coidea Pesten, az Angyalmezőn 1899), 

 mert azután néhány esztendőre egészen elszaporodhatik. 



Azután az cndemismus fogalma is változhatik a nagyobb és kisebb terület 

 szerint. Nagy terület endemikus növénye szorosan elválhatik más vidékétől, míg a 



' Természetrajzi füzetek, 1893. 40 — 41. old. 



- A havasi fü inkál)b azért látszik ritkának, mert ritkán juthatunk hozzá. 



