A Balatonmellék saját (bennszülött) növényei. 



205 



kisebb terület endemikusa egész terjedelmesebb hegységé lehet, pl. a l)alatoninel- 

 léki endcmikus az (3siiiátráé. Kisebb területen kevesebb értékű fajt is inkább 

 figyelemre méltatunk, s mint a vidék speciálitását, bennszülöttül kitüntetjük. 



Bonyolódik az alvidéki növényeink endcmismusa azért is, mert némelyik 

 magyarföldi Alsó-Ausztria szélére (Diantlms Hungaricus, D. collinus, Silene multi- 

 flora), Stiriába (Puhnonaria Stiriaca), vagy Szerbor.szágba (Peucedanum arenarium), 

 Boszniába és Stiriába (üentaria trifolia) stb. is átlép. 



Az alvidék bennszülött növényének tíildrajzi elterjedése, illetőleg helyenként 

 való fennmaradása is egyenetlen. A Fcrula Sadkriana pl. a Pilíshegy meg a tordai 

 Hegyhasadék sajátja, tehát Túl a-Dunán-nak is bennszülöttje, a Balatonmelléké- 

 hez számítani azoni)an nem lehet, mert a hegyvidékén nem terem, már régen ki- 

 pusztulhatott. Ellenben csodálatos, hogy a budai és balatonmelléki Orohiis ochro- 

 Icucus csaknem máig az endemikusok hírében tudott maradni;' míg végre kide- 

 rült, hogy a Balkánon is, Olaszországban is otthon van. Lehet, hogy éppen hazánkba 

 hurczolódott be, s a megfelelő vidéken elszaporodott. Kiderült róla, hogy nem is 

 igazi Orobiis, hanem Vicia sparsiflora Ten. 1842. (V. Pilisiensis Aschers. et Janka 

 1872). így fogja értékét veszteni még más bennszülöttnek vélt növényünk, az itt 

 eló'számítottak némelyike is, a mint majd az elhurczolása vagy más termőhelye 

 kiderül. 



A Balatonmellék a bennszülíittek összeállítására és általános jellemzésére 

 nézve aránylag kis terület; .saját bennszülött növényei összeállításakor, hogy szaba- 

 dabban mozoghassak, Budapest és általában a Balatonmellék közelebbi vidékét is 

 összefoglalom. Bár a főváros, valamint a Balatonmellék flórája egy természetszerű 

 földrajzi tagozat, mégis az összefoglalás nem egészen okadatolt, mert a főváros- 

 nak számos vezérnövénye nem terem a Balatonnál, másrészt némelyik már mint 

 helyettesítő faj vagy fajta (jsztozkodik a két területen. A Budapest körül uralkodó 

 Centaurea Sadleriana pl., mely különben a C. Scaőiosd-nak csak olyan eltérése, 

 hogy a belsőbb fészekpikkelyek fehér függeléke gallérozza körül a fészekvirágait, 

 körülbelül mint a 6. ado7íidi/o/ia-ét^^^ a Balatonnál már nem terem, a rendes 

 C. Scabiosa helyettesíti ott. 



Gri-Sebacit' hazánk alvidékének következő növényeit becsüli bennszülötteknek: 



*Orobus ochroleucu.s, Alyssum Wierzbickii, Syringa Josikaea (*ültetve), 



Euphorbia lingulata, *Sescli Icucospcrmum, Cirsium furien.s, 



Kitaibelia vitifolia, Ferula Sadleriana, * « brachyccphalum, 



Melandrium nemoralc, Pedicularis campcstri.s, Cephalaria radiata. 



A csillaggal jelzett a Balaton mellékén is otthon van, de ma csak a Scseli 

 leucospermimi itt a kétségtelen bennszülött. 



Én Budapest vidékének bennszülött növényeiül a következőket mutattam be:* 

 P'a a Tilia Hazsliiiszkyana, Corylus Pilisiensis, Ace?- Bedői, So7'bti?, semiincisa ; hdkor 

 a Khamnus sphenophylla, Rosa Transsilvanica, Genista Hmig-ai'ica, Cytisus millennii,-' 



' Pótfüzetek a Term. tud. Közlönyhöz. 1899. 189—91. old. 



^ Reichknbach : FI. Germ. excurs. 217, — BorbAs: Oestcrr. Botan. Zeitschr. 1882. ?A2. 

 •■' Die Ve^etation der F.rde. I. 555. old. 



* Budai)C.stnck és körny. növ. 4. old. — A maj^yar liomok])US7.lák níivény viláj^a 1886. 8. 

 Természettudom. Közlöny 1884. 149, 157. old. — I'allas Nagy-Lexikon XII. 79, 921. old. 

 •' Természettudom. Közlöny 1897. 4.'5.S. Pótfüzetek 1898. 16.3. old. 



