206 



A Balatonmellék saját (bennszülött) növényei. 



C. paliidus ; fünemű a Sescli Icucospcí'mum, Fcrula Sadleriana, LÁmim iuniperi- 

 folinm, L. dolomiticmu, Centaurea Sadleriana, Hieracium Danubiale, Dianíhus sub- 

 diiitimis a hegyvidékről, a Colchicum arettarium., Linmn glabrescens^ Veronica Biha- 

 riensis, Tribuliis orientális, üianthus diutinus, Alkanna parvijiora, Festuca vaginata, 

 Centam-ea Taiischcri, Scdum Hillebrandii, Alliuvi Borbásii a Rákos mezejéről, az 

 Onobrychis arcnaria, Thlaspi Jankac (a Svábhegyen) a hegyen, valamint a Rákoson is. 

 SiMONKAi' TúI-a-Dunán-nak következő bennszülöttjeit említi: 



Kitaibclia vitifolia, *Cirsium Boujarti, 



*Vicia Pilisiensis, *Cynot,'lossum Hungaricum. (- G. Hacnkci Schult.), 



*Seseli Icucospermum, Végre a *Sedum Hillebrandii az Alföldről. 



Közülök kétségtelen bennszülött a Balatonnál ismét csak a Seseli ; Kitaibelia, 

 Túl-a-Dunán csak ültetett, a Cirsium Boujarli Olaszországban (Majella, Morrone 

 Aprutii), Tirol déli részén (Val di Vestino), hazánkban Csereviz, Békás-Megyer fölött 

 stb., a Cynoglossum a Velebiten, Boszniában és Herczegovinában is terem, a Sedum 

 Hillebrandii-i pedig Janka^ a ó'. Sartorianuni-m-d\ (Boiss, et Hald.) egyesítette s 

 Nymán'-'' szerint Szerbiában is terein. Csodálni is lehetne, hogy a bojtorjános Cir- 

 sium és Cynoglossum (51. ábra) másfelé cl nem hurczolódott volna. 



Én a Balatonmellék endemikusaira nagy gondot fordítottam. Némelyik gyen- 

 gébb eltérést, csak a teljesség meg a faji szétválás megkezdődése kedvéért emlí- 

 tettem meg. A mint a fajfogásról, erről is lehet vitatkozni, némelyiket hybridnek 

 lehet mondani, de ez a dolgon, kivált a fák között semmit se változtat. 



A Balatonmellék bennszülött növénye leginkább a partot (lásd a 120. old.) 

 meg a hegyet lakja s itt kiválóan a legrégibb geológiai tormátiónak, a mésznek a 

 szülöttje. Innen máshová eljutni vagy nem birt, vagy másutt kedvezőtlen helyen 

 elpusztult, a Balaton mellett pedig magyarföldi is, talajjelzö is maradt. 



A Balatonmellék hegyeinek fajt újjá alakító hatása ma nincs, vezérnövénye 

 nem az utólsó ezredekben keletkezett itt, hanem természetes úton ide került vagy 

 ide hurczolódott és később jellemző lelt, cndemikusa pedig az őskor vegetatiójából 

 maradt vissza, legfeljebb az alsó vidékre leereszkedve némileg átformálódott. 



Hogy a Balatonmellék bennszülötteit újabb behurczolásnak tekinteni nem 

 lehet, bizonysága az egymás közt, valamint más vezérnövényekkel való benső 

 systematikai rokonságuk. így a fás bennszülöttek nagyobb része az almafélék meg 

 a rokon rózsafélék (rózsa, szeder) családjából való, melyeknek a bennszülötteken 

 kívül még más jellemzőbb fajai is vannak a vidéken. Több bennszülött fa barkás 

 virágzatáról rokon. A fünemüek közt is több van ugyanabból a családból vagy 

 nemzetségből, sőt a rózsafélék (Potentilla) közül is. 



Megvénhedett bennszülöttje a Balatonmellékének a Sorbus semiincisa, szeder- 

 faj, Seseli Iciicospei-mum, Potentilla Lócyana, de sok régije van déli és keleti növé- 

 nyei között is. A 209. stb. old. előszámított példa többnyire terjed az egész Osmátra 

 övén vagy a közel vidéken. Az égerfa, szeder, rózsa, Potentilla, kakukfü, menta, Hie- 

 racium leginkább jelenkori átformálódás. Többnek, mint leendő vagy alakuló fajnak 

 (species futura v. nondum perfecta) még csak kevésértékűnek látszó finomabb 



' Erdély edényes flór. 20. old., dc a növény cdénycs, nem a flóra, valamint plántát, nem a 

 flórát lehet cnumcrálni. 



Mathem. és term. tudom. Köziem. XII. köt. 163. old. 

 ■' Con.s|)octus fl. Eiirop. p. 261. 



