A Balatoninellék saJAtvidékI növéuyei. 



209 



//. As idevaló fünemn növények. 



Legnevezetesebb systematikai tagosulása van a vidéken a mentának, a Poten- 

 tilláiiak, szegfűnek, a fészkeseknek, a boglárféléknek. A többi systematikai rend- 

 ben következik, a nevezetesebbet *-gal jelöltük. 



Dactylis glomerata var villiflora, var. geoniastix, a töalakból itt vált ki. 

 *Pollinia Gryllus var. eriocaulis, itt a typussal találkozik. 

 *Festuca vaginata, általában a magyar homokon. 



*Ornithogalum sphaerocarpum, helyettesítő rokona másutt az O. Pyrenaicum (O, suljihureum). 



Euphorbia angulata var. hypotricha (Alsó-.^usztr. is), a töalakkal vegyest. E. pulverulcnta, 

 az E. Pannonica eltérése, E. Sturii, az E. Gerandiánából vált ki vagy viszont. 



Mercurialis ovata var. longistipes (középalak>, a két töalakkal egy vidéken. 



Rumex Balatonicus (hybridj, másutt helyette a Rumex erubescens keletkezett. 

 *Polycnemum Heuffelii. 



Knautia arvensis var. canescens, var. brachyclinis, gyakoribb itt a töalaknál, 



Stenactis coerulescens, a töalak közt. 



Achillea pseudotanacetifolia az A. distans-sal találkozik, a havason az A. tanacetifolia 

 keletkezett helyette; itt belőle, az alvidéken az A. pseudotanac. vált ki. 

 *Erigeron crispulus, másutt a E. acer helyettesíti. 

 Centaurea scabiosa var. sublucida (Vasvárm. is), Ausztriában a C. Badensis helyettesíti. 

 Hieracium Castriferrei, *H. megatrichum. H. pseudoalpestre, H. Doroghense, H. Suevorum, 

 H. pseudosabinum (másutt a H. cymosum meg,a H. Sabinum helyettesíti), *H. Balatonense (másutt 

 helyette a H. cinereum női, *H. Danubiale, H. subplumbeum (helyettesíti másutt a H. plumbeum), 

 Thrincia subglabra, i középalak), Lactuca semiintegra (közét)alak), 



Galium Mollugo var. pycnotrichum, G. Austriacum var. Balatonense, a tőalak itt is nő. 

 » angustifolium var. oligotrichum, találkozik a G. erectum-mal. 

 *Mentha retinervis, M. Kuncii, M. Balatonialis, másutt a M. pubescens helyettesíti. 



*Peisonis, másutt a M. pubescens helyettesíti. M. thermophila, M. *Lócyana (27. ábra), 

 » subcordifrons, másutt a M nudiceps helyettesíti. 

 *Ballota submitis, másutt a B. alba (B. foetida Lam.) meg a var. villicaulis (Fiume)' helyettesíti. 

 Galeobdolon brachyodontum, másutt a G. montanum nő helyette. 

 Galeopsis crenifrons, a G. speciosaból vált ki, 

 *Salvia polytoma, a gyakori S. verticillátából vált ki. 

 Thymus sparsipilus, (iajvegyülék). Glechoma Pannonica, 



Marrubium intermedium, Verbascum longicrurc. 



*Androsace maxima var. longifrons. 



*Seseli leucospermum mészsziklán, az alvidék legnevezetesebb endemikusa, valóságos növény- 

 geografiai rejtvény és tünemény. Más Seseli-faj alig hasonlít hozzá. 

 *Sedum Hillebrandii homokon. 

 Sempervivum hirtum var. raripilum, másutt a zöld S. soboliferum képződött helyette. 

 Thysselinum palustre var. stenocarpum, lápon, a töalakból itt vált ki. 



Helleborus dumetorum (Stájer keleti szélén is) Bécs hegyein a H viridis helyettesíti, ha- 

 zánkban másutt a H. purpurascens, H atrorubens meg a H. odorus. Faji szétágazása hazánkban van. 

 Caltha cornuta var. eurycarpa; magasabb helyen a C. alpina nő helyette. 

 Thalictrum angustifolium var. hypotrichum, a töalakból itt vált ki. 

 Papaver Hungaricum (hybrid), Berteroa incana var. virescens 



*Draba lasiocarpa var. demissorum, magasabb vidéken a D. lasiocarpa helyettesíti. 

 Viola castanetorum, másutt a V. Ruppii helyettesíti. 



* Viola stichotricha, a V. Rivinianaból vált ki. 



Polvgala amara L. var. Balatonica, másutt a tőalak nő helyette. 



* » comosa var. subsempervirens, a töalakból itt vált ki. 



*Althaea micrantha, olasz testvére az A. Taurinensis, szerb testvére az A. Kragujevacensis. 



' Pallas Nagy-Lexikon III. 1893. 810 old., caule folioque canescenti-villoso. 



14 



