A havasi vonások és ereklyék. 



215 



hozzá hasonlót az ah'idék helyein is láthatjuk. A botanikusnak ez a tapasztalat 

 annál értékesebb, mert a flóra keletkezéséről nyújt a kezébe értékes bizonyítékot. 



A Balatonmellék hegyein a havasi növényfaj termete, egész biológiai visel- 

 kedése, tavaszi virágzása, valamint más szervezete is olyan, a minó' a kiváló havasi 

 fűé, só't a systcmatikai rokonság is vele foglalja össze ezeket a ma alacsony vidé- 

 ken termo sajátságos növényeket. Havasi fajte.stvérökkel vagy teljesen megegyeznek, 

 tehát az alvidékröl változatlanul terjednek a havasi regióba, pl. Galiiim Austriacuni , 

 Leontodon iiicaniis, Myosotis suavcoleiis, Paruassia, Globularia Wülkommü, ^ Aethio- 

 nema saxatile, a 142 oldalon említett lápnövények, a fásak közül pedig a Daphne 

 cneorum, — vagy csak kevéssé, s pedig leginkább relatív bélyegeikre, oly sajátsá- 

 gokra nézve különböznek, a minőt a füvön, tapasztalás szerint, az alacsonyabb és 

 magasabb hegyi állomás szokott előidézni, tehát a bélyegök nem teljesen egybe- 

 vágó (havasi képmás, helyi analógon), vagy végre sok balatonmelléki növény szer- 

 vezete és életjelensége a havasiéval megegyező, a minő régen fent a havason volt. 



Ilyen megegyezést és kapcsolatot a Balatonmellék meg a Pilíscsoport erdötlen 

 lejtőin, kiváltképen a jobbára lemeztelenített és frisebb termőfölddel nem borított, 

 ma már kisebbterjedelmü mészsziklás helyein és tördelékein, e két hegységnek 

 őskori talaján látunk. Ujabbkori keveredésnek és odahurczolásnak nem tekinthetjük 

 különben a közbeeső helyeken talán másfajta sziklán is megtelepedtek volna. Ezen- 

 kívül hazánkban a havas és alvidék közt alig van olyan közlekedés, a mely a nö- 

 vények magvát vagy csíráját egyik helyről a másikra elszállítaná. Minthogy szü- 

 kebbkörü termőhelyükön kívül szaporátlanok, onnan el nem mozdulnak, csak rajta 

 gyarapodnak ; minthogy nagyobb részöknek az elhurczolásra szervezete és alkalma 

 sincs, tehát egyáltalán nem könnyen s az ösmészsziklán túl nem terjeszkednek ; 

 azért e helyen teljes bizonyossággal eredetieknek, őslakosoknak s az egykor ma- 

 gasabb mészhegyek vegetatiójából való ösmaradéknak kell tekintenünk, legfeljebb 

 néhány más újabb tolakodott közéjök. A hol a föld frisebb, ott a növényzet, min- 

 dennapi tapasztalás szerint, napjainkig jobban keveredik s a karaktere a folytonos 

 keveredésben elenyészik. De itt nem ilyen helyről van szó. 



A havasvidéki füveknek egyrésze alvidéken is elég szapora (Sesleria varia^ 

 Myosotis siiavcolens, Acthionema, Leontodon incanus, Polygala amara var. Balatouica, 

 Galinm Austriaciun és var. Balatoncnsc, Primula canescens), de némelyik szaporátlan, 

 legalább a Balatonnál, pl. a Dj-aba demissormn, Arabis hispida Gyenes völgyeiben, 

 a Thymus chamacdrys Keszthely partján, úgy hogy már ma is természetes pusztuló 

 félben van s elpusztul a természet erői következtében, mint a hogy már ilyen a 

 Balaton mellékén kétségtelenül sok meg is semmisült (a lápnövények). 



Megegyező sajátság a havason meg a Balaton mellékén a vegetatiónak kike- 

 letkor gyors ébredése, kivált a korai virágzás pompázása. 



A havasvidéki vonást viselő növény a Balaton mellékén sem fejlődik sokkal 

 tovább, mint a havason ; rendesen apró s tavaszkor virít [Primula acaulis, Pulsa- 

 tilld), épúgy, mint akármelyik havasi fű, ha az alacsony vidékre lesodródik vagy 

 ilyen helyen tenyésztjük, — a forró nyár előtt érlel gyümölcsöt, úgy hogy a fej- 

 lődése folytán élvezett hőmérséklet, valamint a tavaszi fejlődés idejének rövidsége 

 is meglehetősen megfelel a havasvidék hőfokának és az évi tenyészés nem hosszú 

 tartamának. Egyszerű szervezkedése czélszerűen harmóniái akár a kikeletnek, akár 



') Horvátország havasain meg a Balatonnál. 



