222 



A Balatonmellék növényzetének kapcsolata. 



XLI. FEJEZET. 



A BAl.ATONMELLÉK NÖVÉNYZETÉNEK KAPCSOLATA 

 A FÁTRÁÉVAL S HORVÁTORSZÁG HEGYEIÉVEL. 



Valamely vidék növényzetét az ellentétért, de az őskori kapcsolatok kedvéért 

 is szükséges más vidékével összehasonlítani. A Balatonmellékeét kivált a Fátráéval 

 és Horvátországéval egybevetni annál szükségesebb, mert köztük az őskorból 

 valóban maradt kétségbe vonhatatlan megegyezés. 



A ki Budapestnek a flóráját elemző módon ismeri, a növénypolgárainak 

 honnanvalóságát kutatja, kétségtelen előtte, hogy a magyar főváros flórájában 

 szembetűnő a havasi elem vagy az olyan növényfaj, a melynek legközelébb való 

 fajtestvére a havason terem. A Balatonmellék flórája romboltabb, pusztultabb és 

 kevesebb faja van, mint a fővárosénak ; mégis bizonyos havasvidéki kapcsolat ott 

 is kirívó a növényzetnek egyszerűbb virágszőnyegében, vagy épen az a havasvidéki 

 analógia van a Balatonmellékén is, a mely Budapest flórájában. 



Hiába járnánk, kutatnánk éveken keresztül csak a Balaton vagy a főváros 

 körűi, a havasi rokonságnak és kapcsolatnak okát kimagyarázni csak magából e 

 vidékből nem tudnánk, ismertetésünk nagyon hézagos maradna. — Kis területen 

 végezni a kutatást, az eredmény szűkkörű vagy nem teljes, nagyobb területekről, 

 összehasonlítóan, nagyobb és világosabb eredményhez juthatunk. Éppen a mint az 

 összefüggést távolabb vidéken, pl. a Fátrában vagy a Velebiten kerestem, s a 

 Balaton- partmellék flóráját vele összehasonlítóan tanulmányoztam, megtaláltam a 

 nyitját, a mely a budapesti és a balatonmelléki havasi kapcsolatot feltárta előttem. 

 Az ok a Balatonnál elmosódott vagy nem elég világos, ellenben a megegyező- 

 szerkezetű más hegyen világosan fennmaradt. A kutatásnak úgy van tudományos 

 becse, ha a kellő kapcsolatot más hegységgel is kifürkészszük. 



Minthogy a vidék flórája a geográfiai helyhez (termőhely), meg a geológiai 

 alakulásokhoz hűségesen alkalmazkodik, nagyon szükséges, hogy a helynek, a 

 melynek növényzetét kutatjuk vagy összehasonlításra fölhasználjuk, mind a földrajzi 

 terjedelme, mind a geológiai alakulása tisztázva legyen, mert különben a növényzet 

 jellemzését hozzá alkalmazni, az összefüggést a geográfiai és geológiai alakulással 

 kimagyarázni bajos. Szóval, hiányos geológiai és geográfiai ismerettel a növény- 

 geografiai magyarázat még helyes lehet, sőt amazok hiányai pótlására is vezethet; 

 de különben a téves vagy hiányos geográfiai és geológiai ismeret hézagos, töké- 

 letlen vagy téves növénygrafiai ismertetést is szülhet. Egy hegységnek a határa 

 akkor van ideális természetszerüséggel kikerekítve, ha a terjedelmével a növényzeti 

 övének végződése is helyesen egybevág. Ebbe a geológiai szerkezetet is beleértjük, 

 mert tetemesebben különböző földrétegen megegyező növényzeti öv sincs. 



Ily értelemben, a pontos összehasonlítás alapjául <A Fátra hegység nemzeti 

 és növényzeti alapon » czímű czikkemet bocsátottam elő. ^ E szerint mind a Bala- 



' A M. Földrajzi Társaságnak 1898. jan. 28-iki ülésen felolvasott értekezés. Megjelent, az 

 állam budapesti, V. ker. reáliskolájának 26. (1897 — 98.) évi értesítőjében, 3—23. old., térképpel. 



