A Balatoinnellék növényzetének kapcsolata. 



221 



Arteinisia saxatilis 

 » Austriaca 

 Draba dcmissorum 



A. camphorata 



A. Biasoletfiana Vis. 



Dr. armata Sch., Ky ct Nym , D. clon- 



Dianthus subdiutinus 

 » Hungaricus 



Polygala Balatonica 

 Stachys rccta 



gata, Dalm. 

 P. stenoptera, Rorb. 

 St. Karstiana, Borb. 

 D. Croaticus, Borb. 



D. plumarius L. (D. serrulatus Schl. et 



Hclichrysum arcnarium 

 Jurinca mollis 

 Scorzonera Austriaca 



Galium silvaticum 

 Smyrnium Kitaibelii 

 Paronychia cephalotes 

 Potentilla rubens 

 Onobrychis arenaria 

 Anthyllis polyphylla 

 Vicia glabresccns 



» purpurca 



Vuk., non Desf.). 

 H. angustifolium Lam. 

 J. macrocalathia var. Liburnica, 

 var. platyphylla, G. Beck 

 Sc. rosea 

 G. aristatum 

 S. pcrfoliatum 

 P. Kapela 

 P. australis 

 0. Tommasinii 

 A. tricolor Vuk. 



V varia (v. ö. még a déli növények 



összeállítását). 



A példák száma sokkal tetemesebb lenne, ha a Balaton mellékén kívül Buda- 

 pest és más vidék flórájából is válogattunk volna ilyen megegyezó'ket. 



Erdőben vagy nyilt sziklás helyen látjuk e magastáji növényeket a nevezett 

 hegyeken oly természetszerű szövetkezetben, hogy a Balatontól való ide vagy meg- 

 fordítva innen amoda való újabbkeltü, akár természetszerű hurczolásra gondolni 

 sem lehet. Só't ha valaki mégis újabb idehurczolást vitatna, meg kell gondolnia, 

 högy ezek a havasvidéki kényes növények — a mai havasi növényekről vett tapasz- 

 talás szerint ■ — a forró hegyoldalon ma meg nem maradnának. E ritkább növények 

 nem akárhol élnek meg, sőt nagyobb részök nem könnyen hurczolhaLó messzire. 



Ezek a havasvidéki növények, a melyek az Osmátra erdötlen lejtőin és tö- 

 vében szervezetöknél, valamint a havasvidékiekkel való rokonságulínál fogva is 

 kirívók egyéb társaik közül, azoknak az ősi közös növényeknek maradéka, melyek 

 eredetileg a szóban levő hegyeknek és vidéknek a mainál magasabb bérczeit füve- 

 sítették. Akkor annyi sokféle termőhely, az összehurczolásnak és keveredésnek annyi 

 alkalma, mint ma, nem volt, tehát a növényfaj annyira el se fajzhatott, a fajok 

 számának jóval kevesebbnek kellett lenni általában és egy-egy helyen, mint nap- 

 jainkban, a vidék különböző tagosulása, a sokféle közlekedés és a növényeknek 

 ezerféle össze-vissza hurczolása és keveredése idejében. Hogy most az ősi vege- 

 tatió ereklyéiből egy helyen több van, mint a másikon, az az oka, hogy a hosszú 

 idők folytán a termőhelyek is nagyon megváltoztak, s a változással együtt egy-egy 

 helyen több-kevesebb faj kiveszett, más gyarapodott, így a megegyező helyeken 

 fenmaradt növények száma is egyenetlen. Legkevesebb havasi fű menekült meg 

 napjainkig a neki alkalmatlanabb alacsonyabb vidéken. 



A havasvidéki fű része Budapest vagy a Balatonmellék hegyein lassú hozzá- 

 .szokás útján maradhatott fönn, mert az alvidékre nem hirtelen, hanem alig észre- 

 vehetó'leg ereszkedett le, kiszámíthatatlan esztendők hosszú sorozatán, a hegyek 

 lassú kopása vagy más pusztulása következtében. A havasvidéki növény mai ide 

 hurczolásból vagy ide ültetésből alig maradna fenn azon éles ellentét miatt, a mely 

 az alacsony vidék és a havas klímájában ma nyilatkozik. 



15* 



