A keleti, magyarföldi vagyis pusztai vegetutió. 



243 



szerű volt. Ös-Pannoiiia nyugati határán, ott a liol az Alpok meg a cseii és morva 

 hegyek majdnem ölelkeznek, a hol, mint Kerner megjegyzi,^ Attila a keleti népé- 

 nek vezéreitől környezve a nyugatról érkező burgundi fejedelemnőt, Chrimhildát 

 fogadta, ott találkozik a keleti és a nyugati flóra, itt áll a cserfa meg a fcketekérgü 

 fenyő utolsó törzse, a délkeleti vege- 

 tatió határfája gyanánt.'^ Keszthely és 

 TuUn egymástól több mint 1" hosszú- 

 sági távolság; ennyivel terjed tovább 

 a magyarföldi vegetatió északnyugat 

 felé, sőt a Duna mentén keskenyen 

 tovább egész Kremsig is terjed.-' Tulln 

 továbbá majdnem két fok geográfiai 

 szélességgel fekszik jobban északra 

 mint Keszthely, tehát ennyivel halad 

 jobban északra amott a keleti vege- 

 tati('), de a Morva síkján még fentebb 

 is, sőt ha ehhez a terjedéshez a 

 magyarföldi vegetatiónak elszakadt 

 cseh kolóniáit is hozzászámítjuk, még 

 messzebb hat északra a pannóniai 

 vegetatió. A magyarföldi vegetatió 

 délnyugati terjedését kétségtelenül 

 a Balaton iránya, jobban mondva a 

 Bakony déli lejtői szabják meg, mert 

 a magyarföldi vegetatió a Bakonynak 

 csak kiválóbb, erdőtlenebb sziklás 

 helyein virul, a bükkerdőben hama- 

 rosan megszűnik. 



A keleti növényeknek a kes- 

 keny Balatonmelléken megfészkelödni 

 aligha volt könnyű. A délibb és régibb 

 növények a nekik megfelelőbb helyen 

 útjokat állották, küzdelem keletkezett 

 s a keleti jövevények végképen ki 

 nem szoríthatták, a déliek tetemes 

 része ma is itt virúl, pl. Gyenes völ- 

 gyeiben. Ezért látszik a pusztasági 



vegetatió a Balatonnál szakadozott- ., ..... 



° 52. abra. Homoki nőszirom [// is arcuarea), a magyar 



nak vagy szétfoszió félben levőnek, homokpuszták jellemző füve, keveset kisebbítve, Wix- 

 Eszaknyugati jelzett elterjedése köny- TEULnck a I48. old. idézett müvéből (//-/> )iova Wintkki.). 

 nycbb volt. Ez a talaj, a niagyar Kis- 



Alföld, a bécsi és morva lapály, mint a Balatonmellék lejtőinél későbben leapadt 



' Pflanzenlebcn der Donaulánder, 91. 1. 

 - Természettudom. Közlöny 1884. 148. old 



^ Beck G. a Mitthcilungen der Section für Naturkunde des ö.sterr. Touristen-C^lub, II. Jahrg., 

 1800. 3,5. old., továbbá FI. v. Niederösterreich, II. 30. old., a magyarfcildi ncA'ények ausztriai elterje- 

 dését kis térképpel előtünteti. A mi térképünk (194. old.) északnyugatnak eddig a területig nem terjed, 



16* 



