250 



A bennszülött és kvlnti íüvek jt'Jlenui. 



Anthylli.s polyphylla (A. vulnt:rana, A. affinis), 



» leiotricha (A. alpcslris), 

 Medicago erecta (M. piostrata, a kopasz alaki, 

 M.clongata (M.longiscta), M. brachyodon, 

 Astragalus aspcr (A. galegiformis), 



» Austriacus (A. sulcatus), 



Onoliiychi.s aicnaria lü. viciaefolia), 

 Vicia Pannonica (V. striata), 



» sordida, V. Biebersteinii (V. grandiflora), 

 Oiobus jiallesccns (O. cancscens), 

 Trifolium l'annonicum (Tr. Armeniumi. 



A bennszülött és keleti füvek jelleme. 



A növényzet szövetlcezésc valamint a szervezete a termőhely fizikai sajátságá- 

 nak, kivált az éghajlatnak igaz visszatükrözöje, azért a növényzet társulásából és 

 szervezetéből a fizikai körülmények hatására, sőt helyenként a múltra is következ- 

 tethetünk Viszont bizonyos ismeretlen helyen tudhatjuk, minő lehet a növény, vagy 

 a növény szervezetéből következtethetünk a helyre vagy a hazára, a honnan vala- 

 mely növény való. Ezért bizonyos növényt klímajelzőnek méltán nevezhetünk. 



A pusztasági füvet morfológiai sajátságára és szervezetére nézve a bennszülöt- 

 tekkel (203. stb. old.) össze kell foglalni, mert ezek is inkább keletvidékiek. A magyar 

 puszták növényzeti jelleme,^ a mely a szervezeten is fölismertszik, az erdőtlenség, 

 Erica és télizöld növények hiánya s a vegetatió törpesége. Eredetileg apró cserjés 

 vegetatió borította. A kurta pázsitgyep fölött magas-szárú pázsitok emelkednek, 

 száratlan vagy virágszálas, egyszer gyümölcsöző, hagymás, gumós vagy tőkés, kövér, 

 szétmászó (királydinnye), vagy gyapjúba s szörtakaróba öltözött, vagy tövisekkel 

 fegyverkezett növényei vannak. A legkiválóbb sajátság, a miről a homokpuszták 

 növénye felismerhető, a karcsú merev termet, bizonyos szikárság vagy levefogyott- 

 ság (fátyolvirág, törpe rózsa, sok szikár pázsitfű: Festuca vaginata, Melica altissima, 

 árvalányhaj), a hamvasság és deresség, a keskeny, egyenes merev levél vagy ilyen 

 levélsallang, az apró virág, s a levefogycjttság végre a szalmavirággal testesül ( Giia- 

 phaliuni arciiarium, Xeranthevium ainiiiuiit), t. i. a szirma vagy a virágot takaró 

 hegyelevél (ezüstaszott) hervadatlan száraz, tehát a n\ári forrósággal jól küzd. 



Termetre nézve a keleti vezérnövényeknek feltűnő összege alacsony, egész törpe 

 s pedig nemcsak kiváltképen a rózsa- és vitorlásvirágú cserjék, hanem fűnemüek is: 

 l'olycnemum Heuffelii, Euphorbia Sturii, Iris arenaria, I. pumila, Linum dolomiticum, Galium 

 Austriacum, Polygala, Leontodon incanus, Festuca pallcns, Poa Badensis, sőt az alacsony fü a 

 másvidéki közt is elegendő: Muscari, Alsine, Sternbergia, Ononis subocculta, Vicia lathyroides, 

 Geránium lucidum, Alyssum montanum, Hutchinsia, Globularia, törpeszárú ibolya, Hclianthcmum 

 canum, Trigonella, Medicago minima, s leginkább tavaszkor virít. 



Nevezetes alakzata a pusztának az ördögszekér, melynek elég tagja a Balaton- 

 hoz is eljutott, mint maga az ördögszekér, ördögmotolla vagy ördögkeringö (Eryn- 

 giiim canipestre), Rapistruni perenne, Gypsophila paniculata, Vaccaria grandijiora, 

 Salsola kall, Mar-rubiuin pe7-cgrinuvi, Onosnia setosuni, Centatctra solstitialis, a tatár- 

 repcze, s tövön szakadva a mezőn barangol, azért a nép nyelvén: barlangé fü, bar- 

 langkóró vagy hentericskóró (Salsola hali), barlanglapu [Salvia AethiopisK 



Magasabb keleti kóró van a keresztesek közül, leginkább a keleti oldalon 

 ( Sisynibrium iunceum, Brassica nova, Bunias orientális, másutt az ernyősek (Bupleii- 

 rum badimn, Seseli qlaucum, Heraclenni Sibiricuiu), mályvafélék (Lavatera, Althaea 

 biennis), pázsitfélék (pázsitkóró, Melica altissima, Calamagrostis epigeios), fészkesek 



' Természettud. Közlöny, 1896. 337. old. 



