252 



A Bítlatonmellék növényzete Budapestével öaszehusonlitvu. 



A pusztai fü virágzata nem titkán nagyobb, ágasabb és löbbvirágú mint más- 

 vidéki testvéréé, pl. 



;i Silcnc [jscudotites-c a S. otites-únél az Alyssum ramosum-é az A. montanum-énál. 



Az apró szárazas virág is szembetűnő : a forgácsbirka, Gypsophila paniculata 

 stb. Sőt a pusztai fü apróijb virágára nézve is eltér más vidéki hegyi testvérétől, pl. 



a Dianthus subdiutinus é.s D. i^igantciformis a D. Carthusianorum-tól és D. giganteus-tól 



az Onobrychis arenaria az O. onobiychis-töl. 



Többit lásd A magyar liomokpuszták növényvilága meg a liomokkötés - 

 czimü munkám 46. old. 



XLIV. FEJEZET. 



A BALATONMELLÉK NÖVÉNYZETE BUDAPESTÉVEL 

 ÖSSZEHASONLÍTVA. 



A Balatonmeilék meg a Vértes erdötlen füves lejtője a magyar fővárosig és 

 tovább egy geográfiai övhöz tartozó növényiepeit táplál, jellemző fái és füvei ugyan- 

 azok, csak itt-ott vegyül a vegetatio megegyező tájképébe és gyepszönyegének alap- 

 színébe más-más virág, mint díszítmény. 



Az egész Balatonpart nagyobb terület mint a fővárosé, még a közel vidékét 

 is hozzá számítva. Jobban délnyugatra, a havasok hatása alá meg a déli fűkevere- 

 dés övébe esik, erdötlen lejtői alatt pedig nem tágas homokmező, hanem nagy 

 víz hullámzik ; a déli parton a Rákosmező nagy homoktérségének keskeny homok- 

 turzás felel meg. Nem csoda tehát, hogy a Balatonmelléken számos más növény 

 terem, a mely Budapest íiórájának nem tagja; de viszont 'a melegebb földségbeli 

 klímába jobban beléeső főváros kisebb területe is a Balatonmellék flóráját mind 

 a fajok, mind az individuumok nagy számával tetemesen fölülmúlja. A Balaton- 

 mellék flórája, a sok megegyezés ellenére is, sokkal fogyottabb, de a hegyi terü- 

 leten a jellemző fajok individuumainak száma is kevesebb. Szembetűnő a különb- 

 ség kivált a mészsziklák növényei közt, a Balaton mellékén más alpesi vonások 

 élték túl a geológiai epochákat, mint a főváros hegyein. 



A különbség, mint bizonyos délibb növény.' havasi származék,- fajvegyülék 

 (Verbascum, Epilobium, Rumex), sőt néhány bennszülött fennmaradása nyilatkozik 



' Asphodchis, Muscari Kerneri, Crocus all)it1orus, Hemerocallis, Scilla autumnalis, Tunica, 

 Eragrosti.s multitlora, Veronica acinifolia, Hierochloa australis, Medicago ridigula, Lepidium gra- 

 minifolium, Podospermum laciniatum, Herniaria hirsuta, Artemisia saxatilis; ez Pécs hegyein meg 

 a tengerparton terem, eltérőbb alak másutt is. Hillebkand szerint a vajtai homokon (Fehérvárm.) 

 is (Vcrhandl. der Zool.-Botan. Geselisch., VII. 41.}, de lehet téves közlés az A. campestris helyett, 

 Vulpia myuros, a föváro.shoz közelebb Hidegkút és Pomáz száraz lejtőin, Kochia prostrata, Poten- 

 tilla rupestris, Aira flexuosa i Budapest körül most nem lelni), A. caryophyllea, Filago apiculata, 

 F. canescens, Malva alcea, Althaea micrantha, Crepis capillaris, Melissa officinalis. 



Leontodon incanus, Euphorbia angulata, Myosotis suaveolens, Thymus chamaedrys, Cala- 

 magrostis varia, C. arundinacea, Knautia Pannonica, Aethionema, Cimicifuga, Arabis hispida, Plan- 

 tago rubens. Primula acaulis, Hepatica. 



■' Potentilla Sadlcri, P. Lócyana és más Potentilla-faj, a Rubus Balatonicus, R. Kisfaludyanus, 

 Polycncmum Heuffelii, Hicracium Balatonense. 



