254 



A Ealatonmellék növényzete Budapestével összehasonUtva. 



kevés, a Rákos lioniokján pedig sokféle a többnyire keleti növény. Kimutatásunk- 

 ból különben kivált azok a nagyszámú növények hiányzanak, a melyekkel a főváros 

 a Balatonmellékkel szemben ékeskedik. Még a vízi és parti növényekkel is a Balaton 

 marad hátrább. Budapest t. i. adanubiális vándorúiba esik(v. ö. 85— 89. old.), a nedves- 

 sós hely flórája is többtagú a főváros körül. A különbség eló'sorolása javarészében 

 a főváros flórájának jellemzése lenne, azért mellőztük. A ki érdeklődik iránta vagy 

 tanúlmányálioz szükséges, munkámmal^ könnyen végezhet összehasonlítást. A Balaton 

 javára itt kitüntettük növények ugyanazon növényzeti övnek eltérőbb geográfiai 

 viszonyait jelzik. Budapest flórája a jobban földségbeli klíma alatt alföldiesebb, a 

 Balatonmellékeé több mediterrán és havasi vonást őrzött meg. Tanúlságos, hogy 

 ezek tagjai mintegy fokonként hogy tünedeznek el északkelet felé, s a kontinentális 

 klíma pusztai füvei ugyan ebben az irányban hogy gyarapodnak. Keszthely vidéke 

 legmagasabbra emelkedik, legpusztulatlanabb, legtöbbféle termőhelye, legtöbb olyan 

 növénye van, a minő nincs a fővárosnak. Azután a Badacsony ■' következik. Tiha- 

 nyon (Medicago rigidula), Füred {Potennlla Sadleri, P. Balatonensis i és Arács 

 körül ( Galium Obornyanum, Aethionema stb) a Budapest körül hiányzó növény 

 kevesebb, míg végre az Orobus Venetiis Vörös-Berény és Sz.-Király erdeiben, a 

 Polycnemum Heujfelii Kenésén, az Aethionema pedig Gánt (Fehérvárm.) mellett az 

 északkeleti elterjedés iiatárkövc. A valamivel hűvö.sebb vidéken több fenmaradt, a 

 főváros meleg vidékén pedig pusztaiak fészkelődhettek meg helyette. 



XLV. FEJEZET. 

 AZ ÉSZAKI ÉS NORIKUMI NÖVÉNYPOLGÁROK. 



Kkrner * K()zcp-Európa flórájának legnagyobbrészct, hazánkban az erdélyi, 

 kárpáti, kis-kárpáti (kvád) és norikumi, ezenkívül a szarmát és subhercyn vidékével 

 együtt a balti vagy baltmelléki flórának nevezi. Én azt hiszem ez az összefoglalás 

 egész önkényszerü s a nevet helyesebben az északi síkmezők flórájára lehetne ruházni. 

 Ellenben hazánknak említett helyein a természeti állapot, a növényzet, bizonyos 

 kíizönséges, s a kultúrával is összehurczolt közös elemen kívül, Közép-Európáétól 

 valamint a Balti-tenger mellékéétől is annyira eltérő, hogy területeinket Kerxer 

 fogalma és elnevezése alá rendelni éppen nem természetszerű. A határvidékünkről 

 a Balti tengerbe folyó víznek is inkább vidékünkről kellene a Baltmellék flóráját 

 módosítani, mint viszont. KERNER-nek ez a összefoglalása, azután az említett külön- 

 böző területnek ismét szétdarabolása nem alapszik a növényzet jelleméről vett 

 összehasonlításon és számításon, inkább ötletszerű gondolat, hazánk flórájának 



' Budapestnek és környékének növényzete. Budapest, 1879. A növények vándorlása s Buda- 

 pest flórájának vendégei (Pótfüzetek, 1891i, továbbá a Tcrinészettud. Közi. 1896. 44 — 45. old. és 

 1897. 208., 403. old. (Inula média MB. a Kamaraerdőben). 



^ Luzula pilosa, két Ruscus, Dentaria trifolia, Geránium molle, Viola stichotricha, Potcntilla 

 lupcstris, Pctasites albus, Dianthus barbatus, Silene viridiflora (Pomáz! , Melandrium dioicum, 

 Hieracium l)ifidum, Cirsium platyonychinum stb. 



' Tamus, Aspara<fus tenuifolius, Hieracium rarcmosum, H. Wiesbaurianum, Sagina ciliata. 

 Luzula Fonsteri, Ballota submitis, Centaurea sublucida sll). 



' Oszt rák- Marjyav monarrhia írásb. Bevezető ki'itrt 220. stb. old. V. ö. Természettud. Közi. 

 1H84. 147. stb. old. 



