Az északi és norikumi növénypolgárok. 



255 



tagoltságát kétségtelenül és idegenszerííen bonyolítja, azért én tó'le flóránk tago- 

 sultságát teljesen függetlenítem. 



Az én véleményem inkább az, hogy a Kárpátunk homokkó'-övének felső' kréta 

 és eocén korbeli fölmcredése nevezetes választékot vont a fölötte? levő és hazánk 

 területe között, oly hatalmas határfalat, hogy sok jellemzőbb növény rajta kereszr 

 tül sem északról, sem hazánkból nem közlekedhetik. Csak a közönségesebb, kevésbbé 

 jellemző vagy épen ubiquista növény nő a Kárpátokon belül és rajta túlnan, a 

 melynek közönségességét és nagyfokú elszaporodását és sokfelé való elterjedését 

 biológiailag megfejteni talán nehezebb, mint épen gyakoriságánál és szaporasága- 

 nál fogva vele nem gondolni. Sajátságos továbbá, hogy az északi víz, mocsár és 

 ingovány növényzete, valamint a systcmaikailag régi egyszikűek, kivált a pázsitok 

 meg a csátéfélék, csaknem változatlanul ismétlődnek hazánkban s a Balaton mellé- 

 kén, mint valószínűleg az eredeti közös maradék, a Kárpátok előtt lezajlott időből. 

 Különben északi vagy déli-e a növény, szigorúan meghatározni szintén bajos. Svéd- 

 országban stb. a történelem idejében számos délibb növény beliurczolódott, meg- 

 honosodott és nagyon elszaporodott, később odavalóknak gondolták, sőt az északi- 

 nak gondolt fű hamis nevet is kapott, mint a Hicraciuin borcalc, Galium Aiií^/i- 

 cuiii, a Lavatera Tliuringiaca, Betonica Danica, Innia Germanica, a Marrubiuni 

 Pannonicuin (Wormsleben mellett). A havasi és sarkövi növény között is gyakran 

 nehéz különbséget tenni, mert közös elemök és szervezetök is van. A mi havasi 

 származékunkat azonban északinak tekinteni nem lehet, mert ott nagyobbrészt nem nő. 



Az Európa hidegebb vidékein termő növények a magoknak megfelelő termő- 

 helyet hazánkban, a vízmclléken kívül, kivált a hegyen lelik meg. A hegyi ingo- 

 ványaink jellemző füve (142. old.) változatlanúl ugyanaz, mint északon. A termé- 

 szet örök változóságában s a növényeknek öröktől fogva lassú, de folytonos kevere- 

 dése következtében bajos tehát megmondani, északról költözött-e be hegyi növényze- 

 tünk, vagy ez vándorolt északra, vagy más úton-módon, más felülről jutott ide a 

 jobban elterjedt növény. Hol az egyik, hol a másik történt, valamely növény hol 

 itt, hol amott pusztult ki végképen, míg a másik hol itt, hol ott szaporodott el 

 bővebben. így folyik ez a természet változóságának rendjében. 



Minthogy az északibb növényeknek délibb elterjedése elé Kárpátunk áll gát- 

 lóan; minthogy a Balatonmellék hegyein a jellemzőbb északi polgár kevés, s az a 

 jelentősége nincs, mint a keletieknek és délieknek, azért néhányat inkább csak 

 példaképen idézünk. Északi növény polgárai leginkább azok, melyeket a vízből, a 

 nedves partról (122. old.) meg az ingoványból előszámítottunk. 



Ilyen továbbá az Asplenium scptentrionalc, a Carex ericetorum, C pseudocypcrus. a tundra 

 (179. old.), Orchis coriophora (délen az O. flagrans helyettesíti), Mentha spicata, Thymus angusti- 

 folius, Veronica verna, V. opaca, Odontites stenodonta (Arács, Svédország), Scrofularia Ehrharti, 

 Orobanche maior, Parnassia, Nasturtium officinalc, Luzula pilosa, Draba muralis, Neslia paniculata 

 (délen N. Thracica), Roripa amphibia, R palustiis, Diplotaxis muralis, Sedum rupestre, Thyssclinum 

 palustre, Angelica inontana, Ranunculus polyanthemos. Viola ericetorum, V. arenaria (északon is 

 elterjedt), Viscaria viscaria, Dianthus superbus, Melandrium diurnum. Geránium molle, Vicia cassu- 

 bica (délen a V. Adriatica helyettesíti), Ononis spinosa, Rosa tomentella. 



Az erdő természeti állapotának mutatója a Cardamine impaiiens, mely mint 

 az északibb hűvösebb erdőkben, a Balaton mellékén is sziromtalanúl fejlődik, a 

 Herkulesfürdő, Késmárk és Barlangliget stli. erdeiben már fehér szirmokat f(>jleszt. 



A norikumi n()vényekről a 198. oKl (kimondottak után alig van í'alanii mon- 



